Cílem je zpracování biografie husitského vojevůdce Ondřeje Keřského z Řimovic, jehož můžeme řadit k příslušníkům tzv. válečnického aristokracie. Práce se bude zabývat Keřského činností ve funkci hejtmana domácí táborské obce a jeho osudy v polipanském období, během něhož se uchýlil ke krádežím a loupežím, za což byl nakonec roku 1446 po zásahu landfrýdního vojska popraven. Kromě vypsání vojevůdcova životního příběhu na pozadí dobových politických a sociálních změn husitské epochy bude provedena komparace jeho osoby a kariéry s některými jinými veliteli kališnických vojsk. Rozebrány budou rovněž možné příčiny hejtmanova pádu. Opomenuty nezůstanou ani jeho majetkové poměry. Práce bude založena na principech biografické, přímé i nepřímé metody.
Anotace v angličtině
The aim is to elaborate a biography of the Hussite warlord Ondřej Keřský of Řimovice, who can be classified as a member of the so-called warrior aristocracy. The thesis will deal with Keřský's activities as the commander of the home municipality of Tabor and his fate in the period after the battle of Lipany, during which he resorted to theft and robbery, for which he was finally executed in 1446 after the intervention of the landfriede troops. In addition to recounting the commander's life story against the backdrop of contemporary political and social changes of the Hussite era, a comparison will be made between his person and career and some of the other commanders of the utraquist armies. The possible causes of the commander's downfall will also be analysed. His financial circumstances will also be considered. The thesis will be based on the principles of biographical, direct, and indirect methods.
Klíčová slova
husitská revoluce, husitský hejtman, Řimovice, Kersko, nižší šlechta
Cílem je zpracování biografie husitského vojevůdce Ondřeje Keřského z Řimovic, jehož můžeme řadit k příslušníkům tzv. válečnického aristokracie. Práce se bude zabývat Keřského činností ve funkci hejtmana domácí táborské obce a jeho osudy v polipanském období, během něhož se uchýlil ke krádežím a loupežím, za což byl nakonec roku 1446 po zásahu landfrýdního vojska popraven. Kromě vypsání vojevůdcova životního příběhu na pozadí dobových politických a sociálních změn husitské epochy bude provedena komparace jeho osoby a kariéry s některými jinými veliteli kališnických vojsk. Rozebrány budou rovněž možné příčiny hejtmanova pádu. Opomenuty nezůstanou ani jeho majetkové poměry. Práce bude založena na principech biografické, přímé i nepřímé metody.
Anotace v angličtině
The aim is to elaborate a biography of the Hussite warlord Ondřej Keřský of Řimovice, who can be classified as a member of the so-called warrior aristocracy. The thesis will deal with Keřský's activities as the commander of the home municipality of Tabor and his fate in the period after the battle of Lipany, during which he resorted to theft and robbery, for which he was finally executed in 1446 after the intervention of the landfriede troops. In addition to recounting the commander's life story against the backdrop of contemporary political and social changes of the Hussite era, a comparison will be made between his person and career and some of the other commanders of the utraquist armies. The possible causes of the commander's downfall will also be analysed. His financial circumstances will also be considered. The thesis will be based on the principles of biographical, direct, and indirect methods.
Klíčová slova
husitská revoluce, husitský hejtman, Řimovice, Kersko, nižší šlechta
Cílem je zpracování biografie husitského vojevůdce Ondřeje Keřského z Řimovic, jehož můžeme řadit k příslušníkům tzv. válečnického aristokracie. Práce se bude zabývat Keřského činností ve funkci hejtmana domácí táborské obce a jeho osudy v polipanském období, během něhož se uchýlil ke krádežím a loupežím, za což byl nakonec roku 1446 po zásahu landfrýdního vojska popraven. Kromě vypsání vojevůdcova životního příběhu na pozadí dobových politických a sociálních změn husitské epochy bude provedena komparace jeho osoby a kariéry s některými jinými veliteli kališnických vojsk. Rozebrány budou rovněž možné příčiny hejtmanova pádu. Opomenuty nezůstanou ani jeho majetkové poměry. Práce bude založena na principech biografické, přímé i nepřímé metody.
Předběžná osnova:
Úvod
1. Rozbor pramenů a literatury, přehled dosavadního bádání
2. Hejtmanův původ
3. Hypotetické počátky jeho životní dráhy
4. Velitelem táborské domácí obce (bude členěno do podkapitol)
5. Jeho "útěk" z bitvy u Lipan
6. Keřského osudy v polipanském období (bude případně členěno do podkapitol)
7. Majetková základna
8. Příčiny a okolnosti jeho smrti
9. Ondřej Keřský v kontextu své doby (zhodnocení osobnosti Ondřeje Keřského)
Závěr
Předběžný časový harmonogram práce:
březen 2022 – duben 2022: zpracování základní bibliografie
květen 2022 – prosinec 2023: prostudování literatury a pramenů
květen 2023 – březen 2024: formulace a vypracování jednotlivých kapitol, případné korekce textu
duben 2024: odevzdání finální verze kvalifikační práce
květen 2024: obhajoba kvalifikační práce
Zásady pro vypracování
Cílem je zpracování biografie husitského vojevůdce Ondřeje Keřského z Řimovic, jehož můžeme řadit k příslušníkům tzv. válečnického aristokracie. Práce se bude zabývat Keřského činností ve funkci hejtmana domácí táborské obce a jeho osudy v polipanském období, během něhož se uchýlil ke krádežím a loupežím, za což byl nakonec roku 1446 po zásahu landfrýdního vojska popraven. Kromě vypsání vojevůdcova životního příběhu na pozadí dobových politických a sociálních změn husitské epochy bude provedena komparace jeho osoby a kariéry s některými jinými veliteli kališnických vojsk. Rozebrány budou rovněž možné příčiny hejtmanova pádu. Opomenuty nezůstanou ani jeho majetkové poměry. Práce bude založena na principech biografické, přímé i nepřímé metody.
Předběžná osnova:
Úvod
1. Rozbor pramenů a literatury, přehled dosavadního bádání
2. Hejtmanův původ
3. Hypotetické počátky jeho životní dráhy
4. Velitelem táborské domácí obce (bude členěno do podkapitol)
5. Jeho "útěk" z bitvy u Lipan
6. Keřského osudy v polipanském období (bude případně členěno do podkapitol)
7. Majetková základna
8. Příčiny a okolnosti jeho smrti
9. Ondřej Keřský v kontextu své doby (zhodnocení osobnosti Ondřeje Keřského)
Závěr
Předběžný časový harmonogram práce:
březen 2022 – duben 2022: zpracování základní bibliografie
květen 2022 – prosinec 2023: prostudování literatury a pramenů
květen 2023 – březen 2024: formulace a vypracování jednotlivých kapitol, případné korekce textu
duben 2024: odevzdání finální verze kvalifikační práce
květen 2024: obhajoba kvalifikační práce
Seznam doporučené literatury
Prameny nevydané:
SOA Třeboň, fond: Historica Třeboň
SOkA Kolín, fond: Archiv města Kolína
Prameny vydané:
Archiv český I, ed. František Palacký, Praha 1840.
Archiv český II, ed. František Palacký, Praha 1842.
Archiv český VI, ed. František Palacký, Praha 1872.
Archiv český IX, ed. Josef Kalousek, Praha 1889.
Kronika Bartoška z Drahonic, FRB V, edd. Josef Emler – Jan Gebauer – Jaroslav Goll, Praha 1893.
Listář a listinář Oldřicha z Rožmberka. Svazek I. 1418–1437, ed. Blažena Rynešová, Praha 1929.
Staré letopisy české (texty nejstarší vrstvy), FRB Series nova, tomus II., edd. Alena M. Černá – Petr Čornej – Markéta Klosová, Praha 2003.
Staré letopisy české (východočeská větev a některé související texty), FRB Series nova, tomus III., edd. Alena M. Černá – Petr Čornej – Markéta Klosová, Praha 2018.
Staré letopisy české z rukopisu křižovnického, edd. František Šimek – František Kaňák, Praha 1959.
Staré letopisy české z vratislavského rukopisu, ed. František Šimek, Praha 1937.
Základní literatura:
František Michálek BARTOŠ, Husitská revoluce II. Vláda bratrstev a její pád 1426–1437, Praha 1966.
Zdeněk BERAN, Čáslavský landfrýd 1440 až 1453, Východočeské listy historické 25, 2008, s. 79–103.
Zdeněk BERAN, Landfrýdní hnutí v zemích České koruny. Snahy o zajištění veřejného pořádku a bezpečnosti ve středověké společnosti, České Budějovice 2014.
Friedrich von BEZOLD, König Sigmund und die Reichskriege gegen die Hussiten 3, München 1877.
Petr ČORNEJ, Lipanská křižovatka. Příčiny, průběh a historický význam jedné bitvy, Praha 1992.
Petr ČORNEJ, Velké dějiny zemí Koruny české V. 1402–1437. Praha – Litomyšl 2000.
Václav HÁJEK z LIBOČAN, Kronika česká, ed. Jan Linka, Praha 2013.
Josef HEJNIC – Miloslav POLÍVKA, Plzeň v husitské revoluci, Praha 1987.
Amedeo MOLNÁR, Na rozhraní věků. Cesty reformace, Praha 1985.
Martin MUSÍLEK, Hertvíkové z Rušinova. Východočeská šlechta ve víru husitských bouří, Praha 2021.
David PAPAJÍK, Jan Čapek ze Sán. Jezdec na konec světa. Vojevůdce, kondotiér a zbohatlík 15. století. České Budějovice 2011.
Tomáš PEŠINA z ČECHORODU, Mars Moravicus sive Bella horrida et cruenta, Pragae 1677.
Martin ŠANDERA, Hynce Ptáček z Pirkštejna. Opomíjený vítěz husitské revoluce, Praha 2011.
František ŠMAHEL, Husitská revoluce III. Kronika válečných let, Praha 1996.
František ŠMAHEL, Tábor I. Od počátku osídlení do roku 1452, Praha 2020.
Rudolf URBÁNEK, Věk poděbradský I. České dějiny III/1, Praha 1915.
Rudolf URBÁNEK, Věk poděbradský II. České dějiny III/2, Praha 1918.
Vladimír WOLF, Jan Kolda ze Žampachu. Život táborského hejtmana, loupeživého rytíře, kondotiéra a psance, Hradec Králové – Trutnov 2002.
Seznam doporučené literatury
Prameny nevydané:
SOA Třeboň, fond: Historica Třeboň
SOkA Kolín, fond: Archiv města Kolína
Prameny vydané:
Archiv český I, ed. František Palacký, Praha 1840.
Archiv český II, ed. František Palacký, Praha 1842.
Archiv český VI, ed. František Palacký, Praha 1872.
Archiv český IX, ed. Josef Kalousek, Praha 1889.
Kronika Bartoška z Drahonic, FRB V, edd. Josef Emler – Jan Gebauer – Jaroslav Goll, Praha 1893.
Listář a listinář Oldřicha z Rožmberka. Svazek I. 1418–1437, ed. Blažena Rynešová, Praha 1929.
Staré letopisy české (texty nejstarší vrstvy), FRB Series nova, tomus II., edd. Alena M. Černá – Petr Čornej – Markéta Klosová, Praha 2003.
Staré letopisy české (východočeská větev a některé související texty), FRB Series nova, tomus III., edd. Alena M. Černá – Petr Čornej – Markéta Klosová, Praha 2018.
Staré letopisy české z rukopisu křižovnického, edd. František Šimek – František Kaňák, Praha 1959.
Staré letopisy české z vratislavského rukopisu, ed. František Šimek, Praha 1937.
Základní literatura:
František Michálek BARTOŠ, Husitská revoluce II. Vláda bratrstev a její pád 1426–1437, Praha 1966.
Zdeněk BERAN, Čáslavský landfrýd 1440 až 1453, Východočeské listy historické 25, 2008, s. 79–103.
Zdeněk BERAN, Landfrýdní hnutí v zemích České koruny. Snahy o zajištění veřejného pořádku a bezpečnosti ve středověké společnosti, České Budějovice 2014.
Friedrich von BEZOLD, König Sigmund und die Reichskriege gegen die Hussiten 3, München 1877.
Petr ČORNEJ, Lipanská křižovatka. Příčiny, průběh a historický význam jedné bitvy, Praha 1992.
Petr ČORNEJ, Velké dějiny zemí Koruny české V. 1402–1437. Praha – Litomyšl 2000.
Václav HÁJEK z LIBOČAN, Kronika česká, ed. Jan Linka, Praha 2013.
Josef HEJNIC – Miloslav POLÍVKA, Plzeň v husitské revoluci, Praha 1987.
Amedeo MOLNÁR, Na rozhraní věků. Cesty reformace, Praha 1985.
Martin MUSÍLEK, Hertvíkové z Rušinova. Východočeská šlechta ve víru husitských bouří, Praha 2021.
David PAPAJÍK, Jan Čapek ze Sán. Jezdec na konec světa. Vojevůdce, kondotiér a zbohatlík 15. století. České Budějovice 2011.
Tomáš PEŠINA z ČECHORODU, Mars Moravicus sive Bella horrida et cruenta, Pragae 1677.
Martin ŠANDERA, Hynce Ptáček z Pirkštejna. Opomíjený vítěz husitské revoluce, Praha 2011.
František ŠMAHEL, Husitská revoluce III. Kronika válečných let, Praha 1996.
František ŠMAHEL, Tábor I. Od počátku osídlení do roku 1452, Praha 2020.
Rudolf URBÁNEK, Věk poděbradský I. České dějiny III/1, Praha 1915.
Rudolf URBÁNEK, Věk poděbradský II. České dějiny III/2, Praha 1918.
Vladimír WOLF, Jan Kolda ze Žampachu. Život táborského hejtmana, loupeživého rytíře, kondotiéra a psance, Hradec Králové – Trutnov 2002.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
ilustrace, mapy
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Student nejprve představil téma své diplomové práce a uvedl hlavní cíle zpracování. Dále uvedl a konkretizoval využité pramenné zdroje a základní využitou literaturu. Posléze představil strukturu práce a vysvětlil logiku jednotlivých části. Po tomto úvodu přistoupil k charakteristice závěrů – dílčím způsobem uvedl otázky původu, proběh jeho vojenské kariéry, charakterizoval aspekty majetkové základny. Následně za nepřítomného vedoucího práce doc. Zdeňka Berana shrnul posudek člen komise doc. Ledvinka. Práci hodnotí jako výsledek kvalitního badatelského úsilí a doporučuje jej k obhajobě. Následně své hodnocení zrekapitulovala oponentka prof. Michaela Hrubá. Zevrubně zhodnotila zaměření a celkový způsob koncipování práce, který lze považovat za podnětný a nový ve věci zaměření na šlechtu husitského a pohusitského období. Deklarovala dále podporu k možné publikace práce. Autor se následně vyjádřil k posudkům a odpověděl na dotazy členů komise.