Tato bakalářská práce se zabývá literárním zobrazením šílenství v díle Pískař (Der Sandmann, 1816) E. T. A. Hoffmanna a Babička (1855) Boženy Němcové. V Babičce je analyzován příběh Viktorky. Zkoumána je především motivace obou autorů pro představení hrdinů, kteří buď trpí šílenstvím, jehož počátkem je do dětství vysledovatelné trauma způsobené pohádkovou postavou Sandmann (Nathanaelův příběh), nebo u nich dojde k náhlé a neurčené ztrátě rozumu, která je rámovaná romantickou představou o nešťastné lásce (Viktorky příběh). Oba texty jsou zkoumány jak jako náhledy do chorobnosti/zranitelnosti duše individua v dobovém kontextu, tak z hlediska literárního zpracování šílenství. Zohledněn je přitom i genderový aspekt a jak bylo šílenství v literatuře vyobrazováno u mužů a žen. Zformulováno je i to, zda a do jaké míry je v obou dílech obraz šílenství závislý na dobovém chápání nemoci a dobovém zobrazení, či zda je větší důraz kladen na autorskou výpověď.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis deals with literary depiction of madness in the work The Sandman (Der Sandmann, 1816) by E. T. A. Hoffmann and the work The Grandmother (Babička, 1855) by Božena Němcová. In Babička the story of Viktorka is analysed. In particular, the motivations of both authors are explored for presenting characters who either suffer from madness, whose beginning can be traced back to a childhood trauma caused by the fairy-tale character Sandmann (Nathanael's story), or who suffer a sudden and undefined loss of sanity, framed by a romantic notion of unhappy love (Viktorka's story). Both texts are examined as insights into the morbidity/vulnerability of the individual soul in a contemporary context and in terms of literary treatments of madness. The gender aspect and how madness was portrayed in literature for men and women is also taken into account. It is furthermore formulated whether, and to what extent, the portrayal of madness in both works is dependent on the contemporary understanding of the disease and the contemporary depiction, or whether more emphasis is placed on the author's statement.
Klíčová slova
E. T. A. Hoffmann, Božena Němcová, Der Sandmann, Babička, šílenství, romantismus, černý romantismus, biedermeier, gender
Klíčová slova v angličtině
E. T. A. Hoffmann, Božena Němcová, Der Sandmann, The Grandmother, madness, romanticism, dark romanticism, the Biedermeier period, gender
Rozsah průvodní práce
55
Jazyk
NE
Anotace
Tato bakalářská práce se zabývá literárním zobrazením šílenství v díle Pískař (Der Sandmann, 1816) E. T. A. Hoffmanna a Babička (1855) Boženy Němcové. V Babičce je analyzován příběh Viktorky. Zkoumána je především motivace obou autorů pro představení hrdinů, kteří buď trpí šílenstvím, jehož počátkem je do dětství vysledovatelné trauma způsobené pohádkovou postavou Sandmann (Nathanaelův příběh), nebo u nich dojde k náhlé a neurčené ztrátě rozumu, která je rámovaná romantickou představou o nešťastné lásce (Viktorky příběh). Oba texty jsou zkoumány jak jako náhledy do chorobnosti/zranitelnosti duše individua v dobovém kontextu, tak z hlediska literárního zpracování šílenství. Zohledněn je přitom i genderový aspekt a jak bylo šílenství v literatuře vyobrazováno u mužů a žen. Zformulováno je i to, zda a do jaké míry je v obou dílech obraz šílenství závislý na dobovém chápání nemoci a dobovém zobrazení, či zda je větší důraz kladen na autorskou výpověď.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis deals with literary depiction of madness in the work The Sandman (Der Sandmann, 1816) by E. T. A. Hoffmann and the work The Grandmother (Babička, 1855) by Božena Němcová. In Babička the story of Viktorka is analysed. In particular, the motivations of both authors are explored for presenting characters who either suffer from madness, whose beginning can be traced back to a childhood trauma caused by the fairy-tale character Sandmann (Nathanael's story), or who suffer a sudden and undefined loss of sanity, framed by a romantic notion of unhappy love (Viktorka's story). Both texts are examined as insights into the morbidity/vulnerability of the individual soul in a contemporary context and in terms of literary treatments of madness. The gender aspect and how madness was portrayed in literature for men and women is also taken into account. It is furthermore formulated whether, and to what extent, the portrayal of madness in both works is dependent on the contemporary understanding of the disease and the contemporary depiction, or whether more emphasis is placed on the author's statement.
Klíčová slova
E. T. A. Hoffmann, Božena Němcová, Der Sandmann, Babička, šílenství, romantismus, černý romantismus, biedermeier, gender
Klíčová slova v angličtině
E. T. A. Hoffmann, Božena Němcová, Der Sandmann, The Grandmother, madness, romanticism, dark romanticism, the Biedermeier period, gender
Zásady pro vypracování
Bakalářská práce se bude zabývat motivem šílenství v dílech Pískař (Der Sandmann, 1816) E. T. A. Hoffmanna a Babička (1855) Boženy Němcové. V Babičce bude analyzován příběh Viktorky. Protagonista Hoffmannovy povídky, psané formou dopisů, trpí chorobností mysli, která jej vede k sebevraždě, v případě Viktorky jde o tragický ženský příběh, vyprávěný jednou z vedlejších postav.
Texty budou zkoumány jednak jako náhledy do chorobnosti/zranitelnosti duše individua v dobovém kontextu, jednak z hlediska literárního zpracování šílenství (fiktivní dopisy vs. vložené vyprávění se zcizujícími romantickými a pohádkovými prvky). Přitom bude zohledněn i genderový aspekt při vyobrazování a typu nemoci. Svou roli zde bude hrát skutečnost, že u Nathanaela jde o typ psychózy etiologicky vysledovatelné do traumatického dětství – tedy poměrně přesný klinický obraz –, zatímco u Viktorky o blíže neurčenou ztrátu rozumu, rámovanou romantickou představou o nešťastné lásce.
Cílem práce je zformulovat na základě srovnání dvou literárních textů z doby romantiky a pozdního biedermeieru rozdílnosti v zobrazení šílenství z hlediska literární formy, literární epochy a genderových aspektů.
Přínos práce vyplyne ze zjištěných poznatků, zda a do jaké míry je v obou dílech obraz abnormálního stavu mysli závislý na dobovém chápání nemoci a na jejím dobovém zobrazení, či zda je v obou dílech větší důraz kladen na individuální autorskou výpověď.
Úvod – téma šílenství v literatuře 10.–50. let 19. století (nástin)
Šílenství v kontextu romantického vyprávění a estetiky (nástin)
Šílený muž, šílená žena
Zobrazení šílenství Nathanaela a Viktorky (literární forma a dobový kontext)
Obraz šílenství jako autorská výpověď?
Závěrečné shrnutí
Práce bude psána v německém jazyce.
Zásady pro vypracování
Bakalářská práce se bude zabývat motivem šílenství v dílech Pískař (Der Sandmann, 1816) E. T. A. Hoffmanna a Babička (1855) Boženy Němcové. V Babičce bude analyzován příběh Viktorky. Protagonista Hoffmannovy povídky, psané formou dopisů, trpí chorobností mysli, která jej vede k sebevraždě, v případě Viktorky jde o tragický ženský příběh, vyprávěný jednou z vedlejších postav.
Texty budou zkoumány jednak jako náhledy do chorobnosti/zranitelnosti duše individua v dobovém kontextu, jednak z hlediska literárního zpracování šílenství (fiktivní dopisy vs. vložené vyprávění se zcizujícími romantickými a pohádkovými prvky). Přitom bude zohledněn i genderový aspekt při vyobrazování a typu nemoci. Svou roli zde bude hrát skutečnost, že u Nathanaela jde o typ psychózy etiologicky vysledovatelné do traumatického dětství – tedy poměrně přesný klinický obraz –, zatímco u Viktorky o blíže neurčenou ztrátu rozumu, rámovanou romantickou představou o nešťastné lásce.
Cílem práce je zformulovat na základě srovnání dvou literárních textů z doby romantiky a pozdního biedermeieru rozdílnosti v zobrazení šílenství z hlediska literární formy, literární epochy a genderových aspektů.
Přínos práce vyplyne ze zjištěných poznatků, zda a do jaké míry je v obou dílech obraz abnormálního stavu mysli závislý na dobovém chápání nemoci a na jejím dobovém zobrazení, či zda je v obou dílech větší důraz kladen na individuální autorskou výpověď.
Úvod – téma šílenství v literatuře 10.–50. let 19. století (nástin)
Šílenství v kontextu romantického vyprávění a estetiky (nástin)
Šílený muž, šílená žena
Zobrazení šílenství Nathanaela a Viktorky (literární forma a dobový kontext)
Obraz šílenství jako autorská výpověď?
Závěrečné shrnutí
Práce bude psána v německém jazyce.
Seznam doporučené literatury
Černý, Václav: Knížka o Babičce a její autorce. Voznice: Leda, 2021.
Erzählungen und Novellen des 19. Jahrhunderts: Interpretationen, Bd. 1. Stuttgart: Reclam, 2000.
Hoffmann, E.T.A.: Poetische Werke in sechs Bänden, Bd. 2, Berlin: Aufbau, 1963, S. 371–413.
Jahraus, Oliver (Hrsg.): Zugänge zur Literaturtheorie: 17 Modellanalysen zu E.T.A. Hoffmanns Der Sandmann. Stuttgart: Reclam, 2019.
Janáčková, Jaroslava: Příběh tajemného psaní: o pramenech a genezi Babičky. Praha: Akropolis, 2001.
Lubkoll, Christine; Neumeyer, Harald (Hrsg.): E.T.A. Hoffmann Handbuch: Leben – Werk – Wirkung. Stuttgart: Metzler, 2015.
Němcová, Božena: Babička. Obrazy venkovského života. Praha: Odeon, 2021.
Piorecký, Karel (Hrgs.): Hodnoty a hranice: svět v české literatuře, česká literatura ve světě: sborník příspěvků z III. kongresu světové literárněvědné bohemistiky, Praha 28.6.–3.7.2005. Sv. 3, Božena Němcová a její Babička. Praha: Ústav pro českou literaturu AV ČR, 2006.
Reuchlein, Georg: Bürgerliche Gesellschaft, Psychiatrie und Literatur: Zur Entwicklung der Wahnsinnsthematik in der deutschen Literatur des späten 18. und frühen 19. Jahrhunderts. München: Fink, 1986.
Safranski, Rüdiger: E.T.A. Hoffmann: Das Leben eines skeptischen Phantasten. München: Carl Hanser, 2002.
Schmitt, Hans Jürgen (Hrsg.): Die deutsche Literatur in Text und Darstellung: Romantik. Bde. 1–2. Stuttgart: Reclam, 2003–05.
Šmahelová, Hana: Viktorčina zastřená tvář: K problému pohádkovosti v díle Boženy Němcové. In: Česká literatura, Jg. 41 (1993), Nr. 2, S. 196–200.
Seznam doporučené literatury
Černý, Václav: Knížka o Babičce a její autorce. Voznice: Leda, 2021.
Erzählungen und Novellen des 19. Jahrhunderts: Interpretationen, Bd. 1. Stuttgart: Reclam, 2000.
Hoffmann, E.T.A.: Poetische Werke in sechs Bänden, Bd. 2, Berlin: Aufbau, 1963, S. 371–413.
Jahraus, Oliver (Hrsg.): Zugänge zur Literaturtheorie: 17 Modellanalysen zu E.T.A. Hoffmanns Der Sandmann. Stuttgart: Reclam, 2019.
Janáčková, Jaroslava: Příběh tajemného psaní: o pramenech a genezi Babičky. Praha: Akropolis, 2001.
Lubkoll, Christine; Neumeyer, Harald (Hrsg.): E.T.A. Hoffmann Handbuch: Leben – Werk – Wirkung. Stuttgart: Metzler, 2015.
Němcová, Božena: Babička. Obrazy venkovského života. Praha: Odeon, 2021.
Piorecký, Karel (Hrgs.): Hodnoty a hranice: svět v české literatuře, česká literatura ve světě: sborník příspěvků z III. kongresu světové literárněvědné bohemistiky, Praha 28.6.–3.7.2005. Sv. 3, Božena Němcová a její Babička. Praha: Ústav pro českou literaturu AV ČR, 2006.
Reuchlein, Georg: Bürgerliche Gesellschaft, Psychiatrie und Literatur: Zur Entwicklung der Wahnsinnsthematik in der deutschen Literatur des späten 18. und frühen 19. Jahrhunderts. München: Fink, 1986.
Safranski, Rüdiger: E.T.A. Hoffmann: Das Leben eines skeptischen Phantasten. München: Carl Hanser, 2002.
Schmitt, Hans Jürgen (Hrsg.): Die deutsche Literatur in Text und Darstellung: Romantik. Bde. 1–2. Stuttgart: Reclam, 2003–05.
Šmahelová, Hana: Viktorčina zastřená tvář: K problému pohádkovosti v díle Boženy Němcové. In: Česká literatura, Jg. 41 (1993), Nr. 2, S. 196–200.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
-
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Kandidátka seznámila komisi s cíli a výsledky své práce.
Komise se seznámila s hodnocením obou posudků.
Kandidátka byla na obhajobu dobře připravena, na otázky reagovala pohotově a přesvědčivě, svou argumentaci podpořila sekundární literaturou. Komise hodnotí práci a její obhajobu celkově známkou výborně.