Úvod: Kouření u zdravotnických pracovníků často bývá zdrojem konfliktů na pracovišti, což může negativně ovlivňovat vztahy v multidisciplinárních týmech a také kvalitu poskytované péče.
Cíl práce: Zanalyzovat a zjistit procentuální počet kuřáků a příležitostných kuřáků mezi zdravotnickými pracovníky Krajské zdravotní, a.s. v Ústí nad Labem a Děčíně a dále zanalyzovat, za jakým účelem opouštějí svoje pracoviště během pracovní doby.
Metodika: Sběr dat byl zrealizován skrze kvantitativní metodu dotazníkového šetření, které bylo anonymní a probíhalo online formou. Dotazník obsahoval 22 otázek a byl rozdělen do dvou částí. První se primárně zaměřovala na sběr sociodemografických dat a na využití času zdravotníků v pracovní době. Druhá část se zabývala závislostí na nikotinu, byla určena pouze kuřákům a příležitostným kuřákům a skládala se ze standardizovaného Fagerströmova testu nikotinové závislosti doplněného o další otázky týkající se kouření na pracovišti.
Výsledky: Na pracovišti v Ústí nad Labem se nacházelo 20 % kouřících zdravotníků, v Děčíně pak 24 %. Z výsledků je patrné, že kuřáci své pracoviště nejčastěji opouštějí během pracovní doby za účelem kouření. Pokud bychom ale vzali celý soubor respondentů, vyšlo nám, že majorita jich pracoviště během směny neopouští. Dále jsme zjistili, že kouřící pracovníci pracoviště opouštějí během pracovní doby 6,5x častěji než nekuřáci. Z odhadované finanční analýzy vyšlo najevo, že průměrný kuřák prokouří zhruba 30 000 Kč ze své placené pracovní doby za rok. U analýzy časové poté odhadem vyšly 4 dny prokouřené z pracovní doby ročně.
Závěr: Kuřáci u zdravotnických pracovníků tvoří spíše minoritní skupinu, nicméně jejich kouření během pracovní doby může narušovat vztahy na pracovišti a tím i výslednou kvalitu poskytované péče. Navíc se k problematice kouření během pracovní doby pojí také finanční a časová náročnost. Management nemocnice by se tedy tímto tématem měl zabývat a vytvořit komplexní program na podporu odvykání kouření.
Anotace v angličtině
Introduction: Smoking among healthcare workers is often a source of conflict in the workplace, which can negatively affect relationships in multidisciplinary teams as well as the quality of care provided.
Objective: To analyze and determine the percentage of smokers and occasional smokers among health workers of Krajská zdravotní, a.s. in Ústí nad Labem and Děčín. To further analyze for what purpose the smokers leave their workplace during working hours.
Methodology: The data collection was carried out through quantitative method with the help of a questionnaire, which was anonymous and was taken online. The questionnaire contained 22 questions and was divided into two parts. The first one focused primarily on socio-demographic data collection and on the use of healthcare workers' time during working hours. The second part dealt with nicotine dependence, which was intended only for smokers and occasional smokers. It consisted of the standardized Fagerström Nicotine Dependence Test supplemented with additional questions about smoking in the workplace.
Results: In the Ústí nad Labem workplace, there were 20 % of healthcare workers who smoked, in Děčín there were 24 %. The results show that smokers most often leave their workplace during working hours for the purpose of smoking. However, if we took a look at the entire set of respondents, we´d find out that the majority of them do not leave the workplace during the shift. We also found out that the workers who smoke leave the workplace 6,5 times more often than non-smokers during working hours. From the estimated financial analysis, it became clear that the average smoker wastes around 30,000 CZK from their yearly income. From the time analysis, it was estimated that 4 days were wasted from working time per year.
Conclusion: Smokers are a minority group among healthcare workers; however, their smoke breaks during working hours can disrupt workspace relationships as well as the overall quality of care provided. In addition, the problem of smoking during working hours is also associated with financial and time demands. Healthcare facility management should therefore deal with this topic and create a comprehensive program to support smoking cessation.
Klíčová slova
kouření, management, návykové látky, zdravotnický pracovník
Úvod: Kouření u zdravotnických pracovníků často bývá zdrojem konfliktů na pracovišti, což může negativně ovlivňovat vztahy v multidisciplinárních týmech a také kvalitu poskytované péče.
Cíl práce: Zanalyzovat a zjistit procentuální počet kuřáků a příležitostných kuřáků mezi zdravotnickými pracovníky Krajské zdravotní, a.s. v Ústí nad Labem a Děčíně a dále zanalyzovat, za jakým účelem opouštějí svoje pracoviště během pracovní doby.
Metodika: Sběr dat byl zrealizován skrze kvantitativní metodu dotazníkového šetření, které bylo anonymní a probíhalo online formou. Dotazník obsahoval 22 otázek a byl rozdělen do dvou částí. První se primárně zaměřovala na sběr sociodemografických dat a na využití času zdravotníků v pracovní době. Druhá část se zabývala závislostí na nikotinu, byla určena pouze kuřákům a příležitostným kuřákům a skládala se ze standardizovaného Fagerströmova testu nikotinové závislosti doplněného o další otázky týkající se kouření na pracovišti.
Výsledky: Na pracovišti v Ústí nad Labem se nacházelo 20 % kouřících zdravotníků, v Děčíně pak 24 %. Z výsledků je patrné, že kuřáci své pracoviště nejčastěji opouštějí během pracovní doby za účelem kouření. Pokud bychom ale vzali celý soubor respondentů, vyšlo nám, že majorita jich pracoviště během směny neopouští. Dále jsme zjistili, že kouřící pracovníci pracoviště opouštějí během pracovní doby 6,5x častěji než nekuřáci. Z odhadované finanční analýzy vyšlo najevo, že průměrný kuřák prokouří zhruba 30 000 Kč ze své placené pracovní doby za rok. U analýzy časové poté odhadem vyšly 4 dny prokouřené z pracovní doby ročně.
Závěr: Kuřáci u zdravotnických pracovníků tvoří spíše minoritní skupinu, nicméně jejich kouření během pracovní doby může narušovat vztahy na pracovišti a tím i výslednou kvalitu poskytované péče. Navíc se k problematice kouření během pracovní doby pojí také finanční a časová náročnost. Management nemocnice by se tedy tímto tématem měl zabývat a vytvořit komplexní program na podporu odvykání kouření.
Anotace v angličtině
Introduction: Smoking among healthcare workers is often a source of conflict in the workplace, which can negatively affect relationships in multidisciplinary teams as well as the quality of care provided.
Objective: To analyze and determine the percentage of smokers and occasional smokers among health workers of Krajská zdravotní, a.s. in Ústí nad Labem and Děčín. To further analyze for what purpose the smokers leave their workplace during working hours.
Methodology: The data collection was carried out through quantitative method with the help of a questionnaire, which was anonymous and was taken online. The questionnaire contained 22 questions and was divided into two parts. The first one focused primarily on socio-demographic data collection and on the use of healthcare workers' time during working hours. The second part dealt with nicotine dependence, which was intended only for smokers and occasional smokers. It consisted of the standardized Fagerström Nicotine Dependence Test supplemented with additional questions about smoking in the workplace.
Results: In the Ústí nad Labem workplace, there were 20 % of healthcare workers who smoked, in Děčín there were 24 %. The results show that smokers most often leave their workplace during working hours for the purpose of smoking. However, if we took a look at the entire set of respondents, we´d find out that the majority of them do not leave the workplace during the shift. We also found out that the workers who smoke leave the workplace 6,5 times more often than non-smokers during working hours. From the estimated financial analysis, it became clear that the average smoker wastes around 30,000 CZK from their yearly income. From the time analysis, it was estimated that 4 days were wasted from working time per year.
Conclusion: Smokers are a minority group among healthcare workers; however, their smoke breaks during working hours can disrupt workspace relationships as well as the overall quality of care provided. In addition, the problem of smoking during working hours is also associated with financial and time demands. Healthcare facility management should therefore deal with this topic and create a comprehensive program to support smoking cessation.
Klíčová slova
kouření, management, návykové látky, zdravotnický pracovník
Vymezení cílů práce se zaměřením na problematiku látkových závislostí
Analýza současného stavu
Výsledky, diskuze a následné doporučení pro praxi, závěr
Seznam doporučené literatury
GOPEE, N. a J. GALLOWAY, 2017. Leadership and management in healthcare. 3rd edition. Los Angeles: SAGE. ISBN 978-1-4739-6502-7
SCHNEIDER, M-J., 2014. Introduction to public health. 4th ed. Burlington: Jones & Bartlett Learning. ISBN 978-1-4496-8887-5.
NEŠPOR, K. a L. CSÉMY, 2001 Návyková rizika a stres u zdravotnických pracovníků: možnosti prevence a časné intervence. Praha: Sportpropag.
VENGLÁŘOVÁ, M., 2011. Sestry v nouzi: syndrom vyhoření, mobbing, bossing. Praha: Grada. Sestra. ISBN 978-80-247-3174-2.
Seznam doporučené literatury
GOPEE, N. a J. GALLOWAY, 2017. Leadership and management in healthcare. 3rd edition. Los Angeles: SAGE. ISBN 978-1-4739-6502-7
SCHNEIDER, M-J., 2014. Introduction to public health. 4th ed. Burlington: Jones & Bartlett Learning. ISBN 978-1-4496-8887-5.
NEŠPOR, K. a L. CSÉMY, 2001 Návyková rizika a stres u zdravotnických pracovníků: možnosti prevence a časné intervence. Praha: Sportpropag.
VENGLÁŘOVÁ, M., 2011. Sestry v nouzi: syndrom vyhoření, mobbing, bossing. Praha: Grada. Sestra. ISBN 978-80-247-3174-2.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
-
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Management látkových závislostí u zdravotnických pracovníků
Kouření u zdravotnických pracovníků často bývá zdrojem konfliktů na pracovišti, což může negativně ovlivňovat vztahy v multidisciplinárních týmech a také kvalitu poskytované péče.
Cílem práce bylo zanalyzovat a zjistit procentuální počet kuřáků a příležitostných kuřáků mezi zdravotnickými pracovníky Krajské zdravotní, a.s. v Ústí nad Labem a Děčíně a dále zanalyzovat, za jakým účelem opouštějí svoje pracoviště během pracovní doby.
Metodikou byl sběr dat byl zrealizován skrze kvantitativní metodu dotazníkového šetření, které bylo anonymní a probíhalo online formou. Dotazník obsahoval 22 otázek a byl rozdělen do dvou částí. První se primárně zaměřovala na sběr sociodemografických dat a na využití času zdravotníků v pracovní době. Druhá část se zabývala závislostí na nikotinu, byla určena pouze kuřákům a příležitostným kuřákům a skládala se ze standardizovaného Fagerströmova testu nikotinové závislosti doplněného o další otázky týkající se kouření na pracovišti.
Výsledky: Na pracovišti v Ústí nad Labem se nacházelo 20 % kouřících zdravotníků, v Děčíně pak 24 %. Z výsledků je patrné, že kuřáci své pracoviště nejčastěji opouštějí během pracovní doby za účelem kouření. Pokud by ale autoři práce vzali celý soubor respondentů, vyšlo by jim, že majorita jich pracoviště během směny neopouští. Dále jautoři zjistili, že kouřící pracovníci pracoviště opouštějí během pracovní doby 6,5x častěji než nekuřáci. Z odhadované finanční analýzy vyšlo najevo, že průměrný kuřák prokouří zhruba 30 000 Kč ze své placené pracovní doby za rok. U analýzy časové poté odhadem vyšly 4 dny prokouřené z pracovní doby ročně.
Závěrem kuřáci u zdravotnických pracovníků tvoří spíše minoritní skupinu, nicméně jejich kouření během pracovní doby může narušovat vztahy na pracovišti a tím i výslednou kvalitu poskytované péče. Navíc se k problematice kouření během pracovní doby pojí také finanční a časová náročnost. Management nemocnice by se tedy tímto tématem měl zabývat a vytvořit komplexní program na podporu odvykání kouření.
PŘIPOMÍNKY A DOTAZY NA ZÁVĚR – OPONENT DIPLOMOVÉ PRÁCE
Proč je část finanční analýzy zpracována takto stručně? Prosím prezentujte podrobnější logický rámec této analýzy.
Práce přináší zajímavý vedlejší výsledek, a to skutečnost, že někteří zaměstnanci nemají čas na přestávky. Jak byste tento problém řešila?
Studentka zodpověděla všechny dotazy členů zkušební komise.
Členové zkušební komise se shodli na celkovém hodnocení diplomové práce známkou: velmi dobře.