Calendarium perpetuum oeconomicum Simeona Partlicia je žánrově specifickým dílem sepsaným téměř na sklonku předbělohorské doby. Zahrnuje mj. poznatky z oblasti
chronologie, astrologie i lékařství, které dává do kontextu s jejich užitím v praxi a každodenním životě. Ve vybraných částech se Partliciovo dílo charakterem podobá i oblíbenému lékařskému literárnímu žánru tzv. regimentu zdraví, avšak nelze ho s tímto žánrem ztotožnit v plné míře. Pro obohacení výpovědní hodnoty této práce budou společně s Partliciovým kalendářem analyzovány i dva raně novověké překlady regimentů zdraví - O zachování dobrého zdraví od Adam Hubera z Riesenpachu a Knížka o nakažení povětří od Václava Zelotýna z Krásné Hory, která ve velké míře pojednává i o moru a jeho nebeských příčinách. Tato práce si klade za cíl čtenář nastínit, jak raně novověký člověk, především z vyšších, majetných či učených kruhů vnímal a chápal nauku o melotézii, která byla součástí astrologie již od pradávna, a jakým způsobem prvky této teorie zasahovaly do jeho každodennosti.
Anotace v angličtině
Calendarium perpetuum oeconomicum by Simeon Partlicius is a genre-specific piece
of scholarly literature published almost at the end of the pre-White Mountain era. Besides other things, it contains knowledge from chronology, astrology and medicine and puts it in context with its practical use in everyday life. The character of Partlicius' literary work mirrors the popular medical literary genre called regimina sanitatis in some selected parts, however complete identification of his writing with this genre is impossible. For the enrichment of the informative value of my thesis, I will analyse not only Partlicius' work but also two Early Modern translations of regimina sanitatis - O zachování dobrého zdraví by Adam Huber of Riesenpach and Knížka o nakažení povětří by Václav Zelotýn of Krásná Hora, which to a great extent discuss the issue of the Plague and its celestial causes. This thesis aims to outline the imagination of Early Modern people from higher, wealthy or scholarly social circles about the theory of melothesia, which has been part of astrology since ancient times, and to offer an insight into these people's thoughts on this topic and how it affected their everyday lives.
Klíčová slova
Melotézie, astrologie, medicína, sympatetická magie, rudolfínská doba.
Calendarium perpetuum oeconomicum Simeona Partlicia je žánrově specifickým dílem sepsaným téměř na sklonku předbělohorské doby. Zahrnuje mj. poznatky z oblasti
chronologie, astrologie i lékařství, které dává do kontextu s jejich užitím v praxi a každodenním životě. Ve vybraných částech se Partliciovo dílo charakterem podobá i oblíbenému lékařskému literárnímu žánru tzv. regimentu zdraví, avšak nelze ho s tímto žánrem ztotožnit v plné míře. Pro obohacení výpovědní hodnoty této práce budou společně s Partliciovým kalendářem analyzovány i dva raně novověké překlady regimentů zdraví - O zachování dobrého zdraví od Adam Hubera z Riesenpachu a Knížka o nakažení povětří od Václava Zelotýna z Krásné Hory, která ve velké míře pojednává i o moru a jeho nebeských příčinách. Tato práce si klade za cíl čtenář nastínit, jak raně novověký člověk, především z vyšších, majetných či učených kruhů vnímal a chápal nauku o melotézii, která byla součástí astrologie již od pradávna, a jakým způsobem prvky této teorie zasahovaly do jeho každodennosti.
Anotace v angličtině
Calendarium perpetuum oeconomicum by Simeon Partlicius is a genre-specific piece
of scholarly literature published almost at the end of the pre-White Mountain era. Besides other things, it contains knowledge from chronology, astrology and medicine and puts it in context with its practical use in everyday life. The character of Partlicius' literary work mirrors the popular medical literary genre called regimina sanitatis in some selected parts, however complete identification of his writing with this genre is impossible. For the enrichment of the informative value of my thesis, I will analyse not only Partlicius' work but also two Early Modern translations of regimina sanitatis - O zachování dobrého zdraví by Adam Huber of Riesenpach and Knížka o nakažení povětří by Václav Zelotýn of Krásná Hora, which to a great extent discuss the issue of the Plague and its celestial causes. This thesis aims to outline the imagination of Early Modern people from higher, wealthy or scholarly social circles about the theory of melothesia, which has been part of astrology since ancient times, and to offer an insight into these people's thoughts on this topic and how it affected their everyday lives.
Klíčová slova
Melotézie, astrologie, medicína, sympatetická magie, rudolfínská doba.
Melotézie, neboli učení o vlivu nebeských těles na pozemské bytosti, představovala po staletí základ lékařské astrologie. Jednotlivé části lidského těla jsou dle tohoto výkladu ovlivňované znameními zodiaku a podléhají vlivu příznivých i nepříznivých nebeských konstelací. Prvotním úkolem lékaře znalého melotézie bylo na základě astrologických predikcí vhodně načasovat terapeutické zásahy a zároveň sestavit pro pacienta takový dietetický režim, který by mu umožnil žít svůj život v souladu s vlivy nebeských těles tak, aby jeho zdraví zůstalo neporušeno. Zejména prostřednictvím arabských lékařských textů se melotézie stala součástí lékařského diskursu již ve vrcholném středověku. Předmětem zájmu bakalářské práce bude analýza díla Simeona Partlicia (ca. 1588-1650) Calendarium perpetuum oeconomicum, v němž jsou popsány rady pro náležitý život ve shodě s nebeskými konstelacemi. Zájem bude směřován k poznání autorových představ o vlivu nebeských těles na běh lidského života. Pozornost bude věnována otázkám: Jakým způsobem autor představuje ukotvení člověka (mikrokosmu) ve stvořeném světě (makrokosmu)? Jaké vlivy projektuje do působení nebeských těles? Jaké důsledky z těchto vlivů plynou pro každodenní život člověka?
Harmonogram práce:
1. Studium odborné literatury k tématu a pramenná heuristika (září 2022)
2. Kritická četba a interpretace pramenů (leden 2023)
3. Vyhotovení textu práce podle rámcové osnovy (březen 2023)
4. Korektury a odevzdání práce (duben 2023)
Rámcová osnova:
Úvod
1. Simeon Partlicius a kulturní klima jeho doby
2. Medicína a astrologie
3. Obrysy Partliciovy melotézie
4. Rady pro dobrý život ve světle hvězd
Závěr
Zásady pro vypracování
Cíle práce
Melotézie, neboli učení o vlivu nebeských těles na pozemské bytosti, představovala po staletí základ lékařské astrologie. Jednotlivé části lidského těla jsou dle tohoto výkladu ovlivňované znameními zodiaku a podléhají vlivu příznivých i nepříznivých nebeských konstelací. Prvotním úkolem lékaře znalého melotézie bylo na základě astrologických predikcí vhodně načasovat terapeutické zásahy a zároveň sestavit pro pacienta takový dietetický režim, který by mu umožnil žít svůj život v souladu s vlivy nebeských těles tak, aby jeho zdraví zůstalo neporušeno. Zejména prostřednictvím arabských lékařských textů se melotézie stala součástí lékařského diskursu již ve vrcholném středověku. Předmětem zájmu bakalářské práce bude analýza díla Simeona Partlicia (ca. 1588-1650) Calendarium perpetuum oeconomicum, v němž jsou popsány rady pro náležitý život ve shodě s nebeskými konstelacemi. Zájem bude směřován k poznání autorových představ o vlivu nebeských těles na běh lidského života. Pozornost bude věnována otázkám: Jakým způsobem autor představuje ukotvení člověka (mikrokosmu) ve stvořeném světě (makrokosmu)? Jaké vlivy projektuje do působení nebeských těles? Jaké důsledky z těchto vlivů plynou pro každodenní život člověka?
Harmonogram práce:
1. Studium odborné literatury k tématu a pramenná heuristika (září 2022)
2. Kritická četba a interpretace pramenů (leden 2023)
3. Vyhotovení textu práce podle rámcové osnovy (březen 2023)
4. Korektury a odevzdání práce (duben 2023)
Rámcová osnova:
Úvod
1. Simeon Partlicius a kulturní klima jeho doby
2. Medicína a astrologie
3. Obrysy Partliciovy melotézie
4. Rady pro dobrý život ve světle hvězd
Závěr
Seznam doporučené literatury
Prameny:
Simeon Partlicius, Calendarium perpetuum oeconomicum, Praha 1617.
Heinrich Rantzau - Adam Huber z Riesenpachu, O zachování dobrého zdraví, ed. Ruth J. Weiniger - Martin Žemla, Praha 2017.
Václav Zelotýn z Krásné Hory, Knížka o nakažení povětří, Praha 1578.
Literatura:
Richard van DÜLMEN, Kultura a každodenní život v raném novověku III, Praha 2006.
Roger FRENCH, Astrology in Medical Practice, in: Practical Medicine from Salerno to the Black Death, ed. Luis García-Ballerster et al., Cambridge 1994, s. 30-59.
Aron J. GUREVIČ, Nebe, peklo, svět. Cesty k lidové kultuře středověku, Praha 1996.
Zdeněk HORSKÝ, Přínos Tadeáše Hájka v astronomii, in: TÝŽ, Koperník a české země: soubor studií o renesanční kosmologii a nové vědě, Červený Kostelec 2011, s. 195-224.
Filip HRBEK, Czech-Written Prints on Plague: 16th Century, in: Plague between Prague and Vienna: Medicine and Infectious Diseases in: Early Modern Central Europe, ed. Karel Černý - Sonia Horn, Praha 2018, s. 26-72.
Allan CHAPMAN, Astrological Medicine, in: Health, Medicine and Mortality in the Sixteenth Century, ed. Charles Webster, London - New York - Melbourne 1979, s. 275-300.
Josef JANÁČEK, Rudolf II. a jeho doba, Praha 1987.
Jiří MICHALÍK, Cornelius Agrippa mezi magií a humanismem, Olomouc 2019.
Tomáš NEJESCHLEBA, Jan Jesenius v kontextu renesanční filosofie, Praha 2008.
Olaf PEDERSEN, Astornomy, in: Science in the Middle Ages, ed. David C. Lindberg, Chicago - London 1978, s. 303-337.
Roy PORTER, Dějiny lékařství, Praha 2015.
Václav PUMPRLA, Knihopisný slovník českých, slovenských a cizích autorů 16. - 18. století, Praha 2010.
Milada ŘÍHOVÁ a kol., Lékaři na dvoře Karla IV. a Jana Lucemburského, Praha - Litomyšl 2010.
Michal SVATOŠ a kol., Dějiny Univerzity Karlovy I, Praha 1995.
Petr SVOBODNÝ - Ludmila HLAVÁČKOVÁ, Dějiny lékařství v českých zemích, Praha 2004.
David TOMÍČEK, Víra, rozum a zkušenost v lidovém lékařství pozdně středověkých Čech, Ústí nad Labem 2009.
Vladimír URBÁNEK, Eschatologie, vědění, politika. Příspěvek k dějinám myšlení pobělohorského exilu, České Budějovice 2008.
Petr VOREL, Velké dějiny zemí Koruny české VII, Praha - Litomyšl 2005.
Frances YATESOVÁ, Giordano Bruno a hermetická tradice, Praha 2009.
Čeněk ZÍBRT, Staročeská tělověda a zdravověda, Praha 1924.
Zdeněk ŽALUD, Astrology, Particularly Court Astrology, in Bohemia in the 14th and 15th Centuries: A Survey, in: Historica. Historical Science in the Czech Republic, Series Nova 14, 2010, s. 91-123.
Seznam doporučené literatury
Prameny:
Simeon Partlicius, Calendarium perpetuum oeconomicum, Praha 1617.
Heinrich Rantzau - Adam Huber z Riesenpachu, O zachování dobrého zdraví, ed. Ruth J. Weiniger - Martin Žemla, Praha 2017.
Václav Zelotýn z Krásné Hory, Knížka o nakažení povětří, Praha 1578.
Literatura:
Richard van DÜLMEN, Kultura a každodenní život v raném novověku III, Praha 2006.
Roger FRENCH, Astrology in Medical Practice, in: Practical Medicine from Salerno to the Black Death, ed. Luis García-Ballerster et al., Cambridge 1994, s. 30-59.
Aron J. GUREVIČ, Nebe, peklo, svět. Cesty k lidové kultuře středověku, Praha 1996.
Zdeněk HORSKÝ, Přínos Tadeáše Hájka v astronomii, in: TÝŽ, Koperník a české země: soubor studií o renesanční kosmologii a nové vědě, Červený Kostelec 2011, s. 195-224.
Filip HRBEK, Czech-Written Prints on Plague: 16th Century, in: Plague between Prague and Vienna: Medicine and Infectious Diseases in: Early Modern Central Europe, ed. Karel Černý - Sonia Horn, Praha 2018, s. 26-72.
Allan CHAPMAN, Astrological Medicine, in: Health, Medicine and Mortality in the Sixteenth Century, ed. Charles Webster, London - New York - Melbourne 1979, s. 275-300.
Josef JANÁČEK, Rudolf II. a jeho doba, Praha 1987.
Jiří MICHALÍK, Cornelius Agrippa mezi magií a humanismem, Olomouc 2019.
Tomáš NEJESCHLEBA, Jan Jesenius v kontextu renesanční filosofie, Praha 2008.
Olaf PEDERSEN, Astornomy, in: Science in the Middle Ages, ed. David C. Lindberg, Chicago - London 1978, s. 303-337.
Roy PORTER, Dějiny lékařství, Praha 2015.
Václav PUMPRLA, Knihopisný slovník českých, slovenských a cizích autorů 16. - 18. století, Praha 2010.
Milada ŘÍHOVÁ a kol., Lékaři na dvoře Karla IV. a Jana Lucemburského, Praha - Litomyšl 2010.
Michal SVATOŠ a kol., Dějiny Univerzity Karlovy I, Praha 1995.
Petr SVOBODNÝ - Ludmila HLAVÁČKOVÁ, Dějiny lékařství v českých zemích, Praha 2004.
David TOMÍČEK, Víra, rozum a zkušenost v lidovém lékařství pozdně středověkých Čech, Ústí nad Labem 2009.
Vladimír URBÁNEK, Eschatologie, vědění, politika. Příspěvek k dějinám myšlení pobělohorského exilu, České Budějovice 2008.
Petr VOREL, Velké dějiny zemí Koruny české VII, Praha - Litomyšl 2005.
Frances YATESOVÁ, Giordano Bruno a hermetická tradice, Praha 2009.
Čeněk ZÍBRT, Staročeská tělověda a zdravověda, Praha 1924.
Zdeněk ŽALUD, Astrology, Particularly Court Astrology, in Bohemia in the 14th and 15th Centuries: A Survey, in: Historica. Historical Science in the Czech Republic, Series Nova 14, 2010, s. 91-123.