Cílem této bakalářské práce je určit vztah určených socioekonomických a demografických faktorů se subjektivně vnímaným fyzickým a psychickým zdravím obyvatel Ústí nad Labem. Na lidské zdraví působí mnoho vlivů. Může se ovšem stát, že konkrétní osoba neví, čím přesně je její zdraví ovlivňováno. Tato práce si klade za cíl určit právě faktory zdraví včetně těch, kterých si lidé nemusí být vědomi. Data byla sesbírána pomocí dotazníkového šetření. Následně byla data vyhodnocena pomocí statistických metod; konkrétně pomocí dvouvýběrového t-testu a pořadové logistické regrese pro zkoumání více potenciálních vztahů najednou. Pozitivní vztah se objevil mezi subjektivním hodnocením fyzického zdraví a současné životní spokojenosti a také mezi psychickým zdravím a vykonáváním sportovní aktivity. U subjektivně hodnoceného psychického zdraví byl objeven pozitivní vztah s fyzickým zdravím a se současnou životní spokojeností. Negativní významný vztah se pak objevil u konzumace alkoholu, sledováním televize a dojížděním s fyzickým zdravím a u ženského pohlaví s psychickým zdravím. Díky výsledkům bakalářské práce mohou obyvatelé města Ústí nad Labem i celé České republiky získat informace o tom, jaké faktory mají vztah s jejich zdravím. Tyto poznatky mohou posloužit ke zlepšení zdravotního stavu mnoha lidí.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis aims to distinguish the relationship of specified socioeconomic and demographic elemets with the subjectively perceived physical and mental health of the inhabitants of Ústí nad Labem. There are numerous impacts on human health. Nonetheless, it may happen that a particular person does not know exactly how their health is affected. This thesis aspires to identify health circumstaces, encompassing those that many people may not comprehend. Data were collected using a questionnaire survey. Subsequently, the data were computed using statistical techniques; especially utilizing a two-sample t-test and serial logistic regression to investigate multiple potential relationships at once. A buoyant affinity emerged between the subjective assessment of physical health and current life satisfaction, as well as between mental health and sports activities. Subjectively assessed mental health revealed a positive relationship between physical health and current life satisfaction. A negative significant relationship then emerged between alcohol consumption, watching television, and commuting with physical health, and between women with mental health. Thanks to the results of the bachelor's thesis, the inhabitants of the city of Ústí nad Labem and the whole of the Czech Republic may convey evidence about what factors related to their health. This understanding can benefit the health of many people.
Klíčová slova
vliv, lidské zdraví, finanční faktory, příjmy, determinanty
Klíčová slova v angličtině
influence, human health, financial factors, revenues, determinants
Rozsah průvodní práce
49 s. (92 012 znaků)
Jazyk
CZ
Anotace
Cílem této bakalářské práce je určit vztah určených socioekonomických a demografických faktorů se subjektivně vnímaným fyzickým a psychickým zdravím obyvatel Ústí nad Labem. Na lidské zdraví působí mnoho vlivů. Může se ovšem stát, že konkrétní osoba neví, čím přesně je její zdraví ovlivňováno. Tato práce si klade za cíl určit právě faktory zdraví včetně těch, kterých si lidé nemusí být vědomi. Data byla sesbírána pomocí dotazníkového šetření. Následně byla data vyhodnocena pomocí statistických metod; konkrétně pomocí dvouvýběrového t-testu a pořadové logistické regrese pro zkoumání více potenciálních vztahů najednou. Pozitivní vztah se objevil mezi subjektivním hodnocením fyzického zdraví a současné životní spokojenosti a také mezi psychickým zdravím a vykonáváním sportovní aktivity. U subjektivně hodnoceného psychického zdraví byl objeven pozitivní vztah s fyzickým zdravím a se současnou životní spokojeností. Negativní významný vztah se pak objevil u konzumace alkoholu, sledováním televize a dojížděním s fyzickým zdravím a u ženského pohlaví s psychickým zdravím. Díky výsledkům bakalářské práce mohou obyvatelé města Ústí nad Labem i celé České republiky získat informace o tom, jaké faktory mají vztah s jejich zdravím. Tyto poznatky mohou posloužit ke zlepšení zdravotního stavu mnoha lidí.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis aims to distinguish the relationship of specified socioeconomic and demographic elemets with the subjectively perceived physical and mental health of the inhabitants of Ústí nad Labem. There are numerous impacts on human health. Nonetheless, it may happen that a particular person does not know exactly how their health is affected. This thesis aspires to identify health circumstaces, encompassing those that many people may not comprehend. Data were collected using a questionnaire survey. Subsequently, the data were computed using statistical techniques; especially utilizing a two-sample t-test and serial logistic regression to investigate multiple potential relationships at once. A buoyant affinity emerged between the subjective assessment of physical health and current life satisfaction, as well as between mental health and sports activities. Subjectively assessed mental health revealed a positive relationship between physical health and current life satisfaction. A negative significant relationship then emerged between alcohol consumption, watching television, and commuting with physical health, and between women with mental health. Thanks to the results of the bachelor's thesis, the inhabitants of the city of Ústí nad Labem and the whole of the Czech Republic may convey evidence about what factors related to their health. This understanding can benefit the health of many people.
Klíčová slova
vliv, lidské zdraví, finanční faktory, příjmy, determinanty
Klíčová slova v angličtině
influence, human health, financial factors, revenues, determinants
Zásady pro vypracování
Cílem této bakalářské práce je určit vztah určených socioekonomických a demografických faktorů se subjektivně vnímaným fyzickým a psychickým zdravím obyvatel Ústí nad Labem. Na lidské zdraví působí mnoho vlivů. Může se ovšem stát, že konkrétní osoba neví, čím přesně je její zdraví ovlivňováno. Tato práce si klade za cíl určit právě faktory zdraví včetně těch, kterých si lidé nemusí být vědomi. Data budou sesbírána pomocí dotazníkového šetření. Následně budou data vyhodnocena pomocí statistických metod; konkrétně pomocí dvouvýběrového t-testu a logistické regrese pro zkoumání více potenciálních vztahů najednou. Díky výsledkům bakalářské práce mohou obyvatelé města Ústí nad Labem i celé České republiky získat informace o tom, jaké faktory mají vztah s jejich zdravím. Tyto poznatky mohou posloužit ke zlepšení zdravotního stavu mnoha lidí.
Zásady pro vypracování
Cílem této bakalářské práce je určit vztah určených socioekonomických a demografických faktorů se subjektivně vnímaným fyzickým a psychickým zdravím obyvatel Ústí nad Labem. Na lidské zdraví působí mnoho vlivů. Může se ovšem stát, že konkrétní osoba neví, čím přesně je její zdraví ovlivňováno. Tato práce si klade za cíl určit právě faktory zdraví včetně těch, kterých si lidé nemusí být vědomi. Data budou sesbírána pomocí dotazníkového šetření. Následně budou data vyhodnocena pomocí statistických metod; konkrétně pomocí dvouvýběrového t-testu a logistické regrese pro zkoumání více potenciálních vztahů najednou. Díky výsledkům bakalářské práce mohou obyvatelé města Ústí nad Labem i celé České republiky získat informace o tom, jaké faktory mají vztah s jejich zdravím. Tyto poznatky mohou posloužit ke zlepšení zdravotního stavu mnoha lidí.
Seznam doporučené literatury
Adler, N. E., Glymour, M. M., & Fielding, J. (2016). Addressing social determinants of health and health inequalities. Jama, 316(16), 1641-1642.
Ali, A., & Audi, M. (2016). The impact of income inequality, environmental degradation and globalization on life expectancy in Pakistan: an empirical analysis. MPRA Paper.
Brabcová, I., & Vacková, J. (2013). Koncepce deseti sociálních determinant zdraví. Kontakt, 15(4), 406-412.
Burešová, I., Klimusová, H., Havigerová, J. M., Slezáčková, A., & Pučelíková, A. (2017). Zdraví a chování se zdravím související. Chování související se zdravím: determinanty, modely a konsekvence, 35-62.
Compton, M. T., & Shim, R. S. (2015). The social determinants of mental health. Focus, 13(4), 419-425.
Compton, M. T., & Shim, R. S. (2020). Why employers must focus on the social determinants of mental health. American Journal of Health Promotion, 34(2), 215-219.
Gibbs, B. B., Hergenroeder, A. L., Katzmarzyk, P. T., Lee, I. M., & Jakicic, J. M. (2015). Definition, measurement, and health risks associated with sedentary behavior. Medicine and science in sports and exercise, 47(6), 1295.
Hübelová, D., Manea, B. C., & Kozumplíková, A. (2021). Zdraví a jeho sociální, ekonomické a environmentální determinanty: teoretické a empirické vymezení. Sociológia, 53(2).
İneçli, Ö. F., & Ziyagil, M. A. (2017). The relation of physical activity to physical and mental health level in adolescents. International Journal of Sport Exercise and Training Sciences-IJSETS, 3(4), 199-205.
Kunst, A. E., Bos, V., Lahelma, E., Bartley, M., Lissau, I., Regidor, E., ... & Mackenbach, J. P. (2005). Trends in socioeconomic inequalities in self-assessed health in 10 European countries. International Journal of Epidemiology, 34(2), 295-305.
Meyer, O. L., Castro-Schilo, L., & Aguilar-Gaxiola, S. (2014). Determinants of mental health and self-rated health: a model of socioeconomic status, neighborhood safety, and physical activity. American journal of public health, 104(9), 1734-1741.
Miovský, M., Adámková, T., Čablová, L., Čech, T., Doležalová, P., Endrödiová, L., ... & Zapletalová, J. (2012). Výkladový slovník základních pojmů školské prevence rizikového chování. Praha: Univerzita Karlova v Praze & Togga.
Pacáková, V., Jindrová, P., & Žáčková, Z. (2019). Nerovnosti ve stavu zdraví v zemích Evropy a jejich determinanty. In Region in the Development of Society 2018: proceedings of the international scientific conference. Mendelova univerzita v Brně.
Šťastný, J. (2006). Zdraví a nemoc. Hradec Králové: Gaudeamus.
Walker, L., Verins, I., Moodie, R., & Webster, K. (2005). Responding to the social and economic determinants of mental health: a conceptual framework for action. Promoting Mental Health, 89-108.
Wu, S., Wang, R., Zhao, Y., Ma, X., Wu, M., Yan, X., & He, J. (2013). The relationship between self-rated health and objective health status: a population-based study. BMC public health, 13(1), 1-9.
Seznam doporučené literatury
Adler, N. E., Glymour, M. M., & Fielding, J. (2016). Addressing social determinants of health and health inequalities. Jama, 316(16), 1641-1642.
Ali, A., & Audi, M. (2016). The impact of income inequality, environmental degradation and globalization on life expectancy in Pakistan: an empirical analysis. MPRA Paper.
Brabcová, I., & Vacková, J. (2013). Koncepce deseti sociálních determinant zdraví. Kontakt, 15(4), 406-412.
Burešová, I., Klimusová, H., Havigerová, J. M., Slezáčková, A., & Pučelíková, A. (2017). Zdraví a chování se zdravím související. Chování související se zdravím: determinanty, modely a konsekvence, 35-62.
Compton, M. T., & Shim, R. S. (2015). The social determinants of mental health. Focus, 13(4), 419-425.
Compton, M. T., & Shim, R. S. (2020). Why employers must focus on the social determinants of mental health. American Journal of Health Promotion, 34(2), 215-219.
Gibbs, B. B., Hergenroeder, A. L., Katzmarzyk, P. T., Lee, I. M., & Jakicic, J. M. (2015). Definition, measurement, and health risks associated with sedentary behavior. Medicine and science in sports and exercise, 47(6), 1295.
Hübelová, D., Manea, B. C., & Kozumplíková, A. (2021). Zdraví a jeho sociální, ekonomické a environmentální determinanty: teoretické a empirické vymezení. Sociológia, 53(2).
İneçli, Ö. F., & Ziyagil, M. A. (2017). The relation of physical activity to physical and mental health level in adolescents. International Journal of Sport Exercise and Training Sciences-IJSETS, 3(4), 199-205.
Kunst, A. E., Bos, V., Lahelma, E., Bartley, M., Lissau, I., Regidor, E., ... & Mackenbach, J. P. (2005). Trends in socioeconomic inequalities in self-assessed health in 10 European countries. International Journal of Epidemiology, 34(2), 295-305.
Meyer, O. L., Castro-Schilo, L., & Aguilar-Gaxiola, S. (2014). Determinants of mental health and self-rated health: a model of socioeconomic status, neighborhood safety, and physical activity. American journal of public health, 104(9), 1734-1741.
Miovský, M., Adámková, T., Čablová, L., Čech, T., Doležalová, P., Endrödiová, L., ... & Zapletalová, J. (2012). Výkladový slovník základních pojmů školské prevence rizikového chování. Praha: Univerzita Karlova v Praze & Togga.
Pacáková, V., Jindrová, P., & Žáčková, Z. (2019). Nerovnosti ve stavu zdraví v zemích Evropy a jejich determinanty. In Region in the Development of Society 2018: proceedings of the international scientific conference. Mendelova univerzita v Brně.
Šťastný, J. (2006). Zdraví a nemoc. Hradec Králové: Gaudeamus.
Walker, L., Verins, I., Moodie, R., & Webster, K. (2005). Responding to the social and economic determinants of mental health: a conceptual framework for action. Promoting Mental Health, 89-108.
Wu, S., Wang, R., Zhao, Y., Ma, X., Wu, M., Yan, X., & He, J. (2013). The relationship between self-rated health and objective health status: a population-based study. BMC public health, 13(1), 1-9.