Tato bakalářská práce se zaměřuje na analýzu a interpretaci změn v kulturní krajině města Verneřice v 19. a 20. století. Pro větší kompaktnost je práce doplněna o určité závěry z druhé poloviny 18. století a počátku 21. století. Práce si klade za cíl zachytit hospodářskou a kulturní situaci v jednotlivých zkoumaných etapách. Získaná data je nutné dále zhodnotit v rámci obecných trendů změn ve využití půdy. Podkladem pro výzkum kulturní krajiny jsou především staré mapy, za 18. století je využito I. vojenského mapování, za 19. století II. a III. vojenského mapování a císařských povinných otisků stabilního katastru. Pro 20. století a současnost již bylo využito ortofotosnímků. Pro snadnější interpretaci změn byly mapy v prostředí ArcMap vektorizovány a z vyjmutých číselných dat o výměře ploch byly vypracovány tabulky a grafy. Údaje získané z mapových podkladů jsou navíc doplněny o informace vytažené z archivních fondů a městských kronik. Výsledkem je ucelená syntéza změn v rámci jednotlivých sledovaných období rozšířená o související obecné tendence. Předkládaná práce lze využít jako základ pro vypracování strategií regionálního rozvoje či pro územní plánování.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis focuses on the analysis and interpretation of changes in the cultural landscape of Verneřice in the 19th and 20th centuries. The thesis is supplemented with some conclusions from the second half of the 18th century and the beginning of the 21st century for better compactness. The thesis focusses on the economic and cultural situation in each of the examined periods. The obtained data must be further evaluated in the context of general trends in land-use changes. The basis for the research of the cultural landscape is mainly old maps, for the 18th century has been used the first Military Survey, for the 19th century have been used the second and third Military Survey and the Franciscan Cadastre. For the 20th century and the present, orthophotos have been used. For easier interpretation of the changes, the maps were vectorized in the ArcMap software and tables and graphs were produced from the extracted numerical data about using area. The data obtained from the map data are supplemented with information extracted from archival funds and town chronicles. The result is a compact synthesis of the changes in the individual periods under consideration, supplemented by related general trends. This work can be used as a basis for regional development strategies or for spatial planning.
Klíčová slova
land use, krajina, Verneřice, hospodářské dějiny, staré mapy
Klíčová slova v angličtině
land use, landscape, Verneřice, economic history, old maps
Rozsah průvodní práce
57 s., xviii s.
Jazyk
CZ
Anotace
Tato bakalářská práce se zaměřuje na analýzu a interpretaci změn v kulturní krajině města Verneřice v 19. a 20. století. Pro větší kompaktnost je práce doplněna o určité závěry z druhé poloviny 18. století a počátku 21. století. Práce si klade za cíl zachytit hospodářskou a kulturní situaci v jednotlivých zkoumaných etapách. Získaná data je nutné dále zhodnotit v rámci obecných trendů změn ve využití půdy. Podkladem pro výzkum kulturní krajiny jsou především staré mapy, za 18. století je využito I. vojenského mapování, za 19. století II. a III. vojenského mapování a císařských povinných otisků stabilního katastru. Pro 20. století a současnost již bylo využito ortofotosnímků. Pro snadnější interpretaci změn byly mapy v prostředí ArcMap vektorizovány a z vyjmutých číselných dat o výměře ploch byly vypracovány tabulky a grafy. Údaje získané z mapových podkladů jsou navíc doplněny o informace vytažené z archivních fondů a městských kronik. Výsledkem je ucelená syntéza změn v rámci jednotlivých sledovaných období rozšířená o související obecné tendence. Předkládaná práce lze využít jako základ pro vypracování strategií regionálního rozvoje či pro územní plánování.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis focuses on the analysis and interpretation of changes in the cultural landscape of Verneřice in the 19th and 20th centuries. The thesis is supplemented with some conclusions from the second half of the 18th century and the beginning of the 21st century for better compactness. The thesis focusses on the economic and cultural situation in each of the examined periods. The obtained data must be further evaluated in the context of general trends in land-use changes. The basis for the research of the cultural landscape is mainly old maps, for the 18th century has been used the first Military Survey, for the 19th century have been used the second and third Military Survey and the Franciscan Cadastre. For the 20th century and the present, orthophotos have been used. For easier interpretation of the changes, the maps were vectorized in the ArcMap software and tables and graphs were produced from the extracted numerical data about using area. The data obtained from the map data are supplemented with information extracted from archival funds and town chronicles. The result is a compact synthesis of the changes in the individual periods under consideration, supplemented by related general trends. This work can be used as a basis for regional development strategies or for spatial planning.
Klíčová slova
land use, krajina, Verneřice, hospodářské dějiny, staré mapy
Klíčová slova v angličtině
land use, landscape, Verneřice, economic history, old maps
Zásady pro vypracování
Anotace Bakalářská práce se zabývá vývojem urbanismu a přilehlé krajiny města Verneřice, a to na základě sledování proměn a analýzy land use a land cover (LULC). Cílem práce je zachytit hospodářské změny odrážející se ve využití krajiny a krajinném pokryvu. V práci je také zjišťováno, do jaké míry je probírané území zasaženo problematikou greenfields, brownfields a revitalizací zemědělské půdy. Část práce je zaměřena na výzkum dané problematiky z literatury, především na problém suburbanizace a land use. Součástí práce je také popis výsledků terénního průzkumu hospodářského land use na zkoumaném území podložené mapovými výstupy. Dílčím cílem práce je vyšetřit možnou souvislost mezi verneřickou textilní výrobou a místním zemědělstvím.
Klíčová slova Verneřice, land use, land cover, suburbanizace, hospodářské dějiny
Osnova (struktura) práce Úvod (cíle práce, metody, zdůvodnění členění, hodnocení literatury a pramenů) 1 Vymezení území a jeho charakteristika 2 Historie Verneřic v kontextu regionu 3 Analýza změn hospodářské půdy na zkoumaném území 4 Výsledky a hodnocení místního land use
Harmonogram Květen \textendash srpen 2021, rešerše odborné literatury a archivních pramenů Září \textendash listopad 2021, analýza pramenů a studium literatury, LULC analýza Prosinec 2021 \textendash březen 2022, zpracování jednotlivých kapitol bakalářské práce
Zásady pro vypracování
Anotace Bakalářská práce se zabývá vývojem urbanismu a přilehlé krajiny města Verneřice, a to na základě sledování proměn a analýzy land use a land cover (LULC). Cílem práce je zachytit hospodářské změny odrážející se ve využití krajiny a krajinném pokryvu. V práci je také zjišťováno, do jaké míry je probírané území zasaženo problematikou greenfields, brownfields a revitalizací zemědělské půdy. Část práce je zaměřena na výzkum dané problematiky z literatury, především na problém suburbanizace a land use. Součástí práce je také popis výsledků terénního průzkumu hospodářského land use na zkoumaném území podložené mapovými výstupy. Dílčím cílem práce je vyšetřit možnou souvislost mezi verneřickou textilní výrobou a místním zemědělstvím.
Klíčová slova Verneřice, land use, land cover, suburbanizace, hospodářské dějiny
Osnova (struktura) práce Úvod (cíle práce, metody, zdůvodnění členění, hodnocení literatury a pramenů) 1 Vymezení území a jeho charakteristika 2 Historie Verneřic v kontextu regionu 3 Analýza změn hospodářské půdy na zkoumaném území 4 Výsledky a hodnocení místního land use
Harmonogram Květen \textendash srpen 2021, rešerše odborné literatury a archivních pramenů Září \textendash listopad 2021, analýza pramenů a studium literatury, LULC analýza Prosinec 2021 \textendash březen 2022, zpracování jednotlivých kapitol bakalářské práce
Seznam doporučené literatury
Prameny Historické mapy (3. vojenské mapování, císařské povinné otisky stabilního katastru, letecké měřické snímky) Státní okresní archiv Děčín, fond Městský úřad Verneřice, č. l. NAD 1640, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Čáslav, č. l. NAD 1326, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Loučky, č. l. NAD 1327, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Příbram, č. l. NAD 1328, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Rychnov, č. l. NAD 1329, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Verneřice, č. l. NAD 1085, karton
Literatura Aleš VYSKOČIL \textendash Pavel KLAPKA \textendash Stanislav MARTINÁT, Proměny krajiny rurálního prostoru v zázemí průmyslového centra během 2. poloviny 19. století, in: Historická krajina a mapové bohatství Česka: prameny, evidence, zpřístupňování, využívání, Praha 2006, s. 137-162. Eva SEMOTANOVÁ \textendash Pavel CHROMÝ \textendash Zdeněk KUČERA, Historická geografie: Tradice a modernita, Praha 2018. Eva SEMOTANOVÁ, Historická geografie českých zemí, Praha 2002. Hans R. KREIBICH, Kunzßtein bei Wernßtadt und ßeine Sagen, Mittheilungen des Nordböhmischen Excursions-Clubs 27, 1904, s. 182-184. Iva PROŠKOVÁ, Boží vrch u Verneřic \textendash pohled na osud poutního místa v 18. století, Ústecký sborník historický, č. 1-2, 2014, s. 51-64. Ivan BIČÍK \textendash Jan KABRDA, Land use changes in Czech border regions (1845-2000), AUC Geographica 42, 2007, s. 23-52. Ivan BIČÍK et al., Vývoj využití ploch v Česku, Praha 2010. Jan KVAPIL, K ikonografii interiérové výzdoby poutního kostela Nejsvětější Trojice na Gottesbergu u Verneřic, Monumentorum custos, 2015, s. 5-14. Jan SKALOŠ et al., Using old military survey maps and orthophotograph maps to analyse long-term land cover changes \textendash Case study (Czech Republic), Applied Geography 31, 2011, s. 426-438. Jan VACHUDA, Regionální analýza: vliv snižování počtu obyvatel v obcích ČR na změny zeměděského půdního fondu, Regionální rozvoj mezi teorií a praxí, č. 1, 2015, s. 67-78. Jiří ANDĚL et al., Komplexní geografický výzkum kulturní krajiny, Ústí nad Labem 2008. Jiří KUPKA, Krajiny kulturní a historické: vliv hodnot kulturní a historické charakteristiky na krajinný ráz naší krajiny, Praha 2010. Jiří SÁDLO et al., Krajina a revoluce: významné přelomy ve vývoji kulturní krajiny Českých zemí, Praha 2008. Josef SCHMIED, Correßpondenzen aus Wernßtadt, Mittheilungen des Nordböhmischen Excursions-Clubs 13, 1890, s. 81-82. Josef ŽEMLIČKA, Vývoj osídlení dolního Poohří a Českého středohoří do 14. století, Praha 1980. Leoš JELEČEK, Environmentalizace historické geografie, historiografie a historický land use, in: Historická geografie, roč. 30, Praha 1999. Martin BALEJ \textendash Jiří ANDĚL, Typology of the districts in Czechia based on land cover structure, in: Geografie, roč. 116, Praha 2011, s. 172\textendash190. Milan TALICH et al., Kartografické zdroje jako kulturní dědictví: výzkum nových metodik a technologií digitalizace, zpřístupnění a využití starých map, plánů, atlasů a glóbů, Praha 2015. Petr JOZA, Verneřicko v letech 1945-1990. Příspěvek k poznání nejnovější historie Děčínska, Děčínské vlastivědné zprávy: časopis pro vlastivědu Děčínska a Šluknovska 11, 2001, s. 14-25. Petr KLINOVSKÝ, The Verneřice Putsch, Securitas Imperii, sv. 35/2, Praha 2019, s. 88-123. Petr SKLENIČKA, Základy krajinného plánování, Praha 2003. Vít HONYS, Zapomenutá poutní místa Českého středohoří v Ústeckém kraji, Ústí nad Labem 2017. Vladimír BRŮNA \textendash Kateřina KŘOVÁKOVÁ, Analýza krajinné struktury s využitím map Stabilního katastru, in: HISTORICKÉ MAPY. Zborník z vedeckej konferencie, Kartografická spoločnosť Slovenskej republiky, Bratislava 2005.
Seznam doporučené literatury
Prameny Historické mapy (3. vojenské mapování, císařské povinné otisky stabilního katastru, letecké měřické snímky) Státní okresní archiv Děčín, fond Městský úřad Verneřice, č. l. NAD 1640, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Čáslav, č. l. NAD 1326, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Loučky, č. l. NAD 1327, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Příbram, č. l. NAD 1328, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Rychnov, č. l. NAD 1329, karton Státní okresní archiv Děčín, fond Místní národní výbor Verneřice, č. l. NAD 1085, karton
Literatura Aleš VYSKOČIL \textendash Pavel KLAPKA \textendash Stanislav MARTINÁT, Proměny krajiny rurálního prostoru v zázemí průmyslového centra během 2. poloviny 19. století, in: Historická krajina a mapové bohatství Česka: prameny, evidence, zpřístupňování, využívání, Praha 2006, s. 137-162. Eva SEMOTANOVÁ \textendash Pavel CHROMÝ \textendash Zdeněk KUČERA, Historická geografie: Tradice a modernita, Praha 2018. Eva SEMOTANOVÁ, Historická geografie českých zemí, Praha 2002. Hans R. KREIBICH, Kunzßtein bei Wernßtadt und ßeine Sagen, Mittheilungen des Nordböhmischen Excursions-Clubs 27, 1904, s. 182-184. Iva PROŠKOVÁ, Boží vrch u Verneřic \textendash pohled na osud poutního místa v 18. století, Ústecký sborník historický, č. 1-2, 2014, s. 51-64. Ivan BIČÍK \textendash Jan KABRDA, Land use changes in Czech border regions (1845-2000), AUC Geographica 42, 2007, s. 23-52. Ivan BIČÍK et al., Vývoj využití ploch v Česku, Praha 2010. Jan KVAPIL, K ikonografii interiérové výzdoby poutního kostela Nejsvětější Trojice na Gottesbergu u Verneřic, Monumentorum custos, 2015, s. 5-14. Jan SKALOŠ et al., Using old military survey maps and orthophotograph maps to analyse long-term land cover changes \textendash Case study (Czech Republic), Applied Geography 31, 2011, s. 426-438. Jan VACHUDA, Regionální analýza: vliv snižování počtu obyvatel v obcích ČR na změny zeměděského půdního fondu, Regionální rozvoj mezi teorií a praxí, č. 1, 2015, s. 67-78. Jiří ANDĚL et al., Komplexní geografický výzkum kulturní krajiny, Ústí nad Labem 2008. Jiří KUPKA, Krajiny kulturní a historické: vliv hodnot kulturní a historické charakteristiky na krajinný ráz naší krajiny, Praha 2010. Jiří SÁDLO et al., Krajina a revoluce: významné přelomy ve vývoji kulturní krajiny Českých zemí, Praha 2008. Josef SCHMIED, Correßpondenzen aus Wernßtadt, Mittheilungen des Nordböhmischen Excursions-Clubs 13, 1890, s. 81-82. Josef ŽEMLIČKA, Vývoj osídlení dolního Poohří a Českého středohoří do 14. století, Praha 1980. Leoš JELEČEK, Environmentalizace historické geografie, historiografie a historický land use, in: Historická geografie, roč. 30, Praha 1999. Martin BALEJ \textendash Jiří ANDĚL, Typology of the districts in Czechia based on land cover structure, in: Geografie, roč. 116, Praha 2011, s. 172\textendash190. Milan TALICH et al., Kartografické zdroje jako kulturní dědictví: výzkum nových metodik a technologií digitalizace, zpřístupnění a využití starých map, plánů, atlasů a glóbů, Praha 2015. Petr JOZA, Verneřicko v letech 1945-1990. Příspěvek k poznání nejnovější historie Děčínska, Děčínské vlastivědné zprávy: časopis pro vlastivědu Děčínska a Šluknovska 11, 2001, s. 14-25. Petr KLINOVSKÝ, The Verneřice Putsch, Securitas Imperii, sv. 35/2, Praha 2019, s. 88-123. Petr SKLENIČKA, Základy krajinného plánování, Praha 2003. Vít HONYS, Zapomenutá poutní místa Českého středohoří v Ústeckém kraji, Ústí nad Labem 2017. Vladimír BRŮNA \textendash Kateřina KŘOVÁKOVÁ, Analýza krajinné struktury s využitím map Stabilního katastru, in: HISTORICKÉ MAPY. Zborník z vedeckej konferencie, Kartografická spoločnosť Slovenskej republiky, Bratislava 2005.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
ilustrace, mapy, grafy, tabulky
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Student představil bakalářskou práci. Prezentaci realizoval v těchto okruzích:
- Cíle práce
- Pramenná základna (mapová díla, tereziánský katatsr aj.)
- Použitá literatura: Zde autor uvedl hlavní okruhy
- Metodologický postup (vektorizace mapových děl, komparace s archivními prameny, terénní průzkum). Zde představil i využitý software na dílčí ukázce.
- Výsledky: Zde autor charakterizoval proměny využití zemědělských ploch a proměny v rozsahu. Na základě grafického zpracování charakterizoval hlavní trendy (nárůst zemědělských ploch v 18. a 19. století, ubývání zemědělských ploch naopak ve 2. pol 20. století)
Vedoucí práce dr. Zábranský rekapituloval svůj posudek. Ocenil strukturu práce, pečlivý metodologický postup i jeho reflexi. Kladně ohodnotil i autorovu reflexi o limitech využité metody. Výsledek v podobě syntézy dílčích zjištění ocenil jako velmi přínosnou. Navrhuje hodnotit výborně.
Prof. Hrubá představila posudek nepřítomného oponenta doc. Rašky.Oceněn byl výběr tématu, struktura práce i způsob zpracování.Jistý nedostatek může být vázán k orientaci především na přírodní složku, méně pak administrativní dělení a vývoj obyvatelstva. Uvedeny byly dvě závěrečné otázky. Navrhuje hodnotit stupněm velmi dobře.
V rámci diskuse se student vyjářil zejména k podnětům a závěrečným otázkám doc. Rašky. Členové komise navrhli řadu možných badatelských doplnění (sadařství, živočišná výroba aj.)