Bakalářská práce se zabývá analýzou aktivit pedagogů pro rozvoj čtenářské gramotnosti v mateřských školách. Čtenářská gramotnost se definuje jako "schopnosti porozumět textu, přemýšlet o něm, posuzovat ho, zabývat se jím a používat ho k dosažení vlastních cílů, k rozvoji vlastních vědomostí a potenciálu a k aktivní účasti ve společnosti", a dělí se na předčtenářskou, čtenářskou a funkční etapu. Mezi hlavní předčtenářské faktory, patří endogenní a exogenní vlivy, kterými jsou například rodina, společnost nebo celková vyzrálost jedince. Teoretická část se také věnuje porovnání dokumentů důležitých pro předškolní vzdělávání v Norsku a České republice. Tyto dokumenty se liší v očekávaných výstupech předškolních dětí a vzdělávací nabídce. Na rozvoji čtenářské gramotnosti u dětí se podílí pedagogové a to např. prostřednictvím aktivit, směřujících k rozvoji čtenářské gramotnosti. Cílem praktické části bylo získat informace o aktivitách směřovaných ke čtenářské gramotnosti, které učitelé realizují ve speciálních a běžných mateřských školách. Ve výzkumu v ČR byla dodržena triangulace dat při využití pozorování, rozhovoru a dotazníku v České republice. V norských mateřských školách byla data sbírána pomocí rozhovoru a pozorováním. Výsledky, které budou využitelné ve speciálně pedagogické praxi, naznačují, že pedagogové mateřských škol realizovali aktivity v souladu s rámcovým vzdělávacím programem pro předškolní vzdělávání. Některé roviny předčtenářské gramotnosti byly více podporovány ve třídách speciálních např. rovina sdílení. Jiné byly více realizovány ve třídách běžných, např. rovina porozumění textu. Z výsledků šetření také vyplynulo, že v obou třídách byla věnována malá pozornost oblasti, ve které se dítě učí syntézu a analýzu hlásek, slabik a slov.
Anotace v angličtině
The bachelor thesis deals with the analysis of teachers' activities for the development of reading literacy in kindergartens. Reading literacy is defined as "the ability to understand, think about, assess, deal with and use a text to achieve one's own goals, to develop one's own knowledge and potential and to participate actively in society". It is divided into pre-reading, reading and functional stage. The main pre-reading factors include endogenous and exogenous influences, such as family, society or the overall maturity of an individual. The theoretical part also deals with the comparison of documents important for preschool education in Norway and the Czech Republic. These documents differ in the expected outcomes of preschool children and the educational offer. Teachers participate in the development of reading literacy among children, for example through activities aimed at developing reading literacy. The aim of the practical part was to obtain information about such activities implemented in special and regular kindergartens. In the research data triangulation was observed using observations, interviews and a questionnaire in the Czech Republic. In Norwegian kindergartens, data were collected through interviews and observations. The results, which will be useful in special pedagogical practice, indicate that kindergarten teachers implement activities in accordance with the framework educational program for preschool education. Some levels of pre-reading literacy are more supported in special classes such as the sharing level. Others are more realized in common classes, such as the level of text comprehension. The results of the survey also show that in both types of classes little attention is paid to the area in which the child learns the synthesis and analysis of sounds, syllables and words.
Bakalářská práce se zabývá analýzou aktivit pedagogů pro rozvoj čtenářské gramotnosti v mateřských školách. Čtenářská gramotnost se definuje jako "schopnosti porozumět textu, přemýšlet o něm, posuzovat ho, zabývat se jím a používat ho k dosažení vlastních cílů, k rozvoji vlastních vědomostí a potenciálu a k aktivní účasti ve společnosti", a dělí se na předčtenářskou, čtenářskou a funkční etapu. Mezi hlavní předčtenářské faktory, patří endogenní a exogenní vlivy, kterými jsou například rodina, společnost nebo celková vyzrálost jedince. Teoretická část se také věnuje porovnání dokumentů důležitých pro předškolní vzdělávání v Norsku a České republice. Tyto dokumenty se liší v očekávaných výstupech předškolních dětí a vzdělávací nabídce. Na rozvoji čtenářské gramotnosti u dětí se podílí pedagogové a to např. prostřednictvím aktivit, směřujících k rozvoji čtenářské gramotnosti. Cílem praktické části bylo získat informace o aktivitách směřovaných ke čtenářské gramotnosti, které učitelé realizují ve speciálních a běžných mateřských školách. Ve výzkumu v ČR byla dodržena triangulace dat při využití pozorování, rozhovoru a dotazníku v České republice. V norských mateřských školách byla data sbírána pomocí rozhovoru a pozorováním. Výsledky, které budou využitelné ve speciálně pedagogické praxi, naznačují, že pedagogové mateřských škol realizovali aktivity v souladu s rámcovým vzdělávacím programem pro předškolní vzdělávání. Některé roviny předčtenářské gramotnosti byly více podporovány ve třídách speciálních např. rovina sdílení. Jiné byly více realizovány ve třídách běžných, např. rovina porozumění textu. Z výsledků šetření také vyplynulo, že v obou třídách byla věnována malá pozornost oblasti, ve které se dítě učí syntézu a analýzu hlásek, slabik a slov.
Anotace v angličtině
The bachelor thesis deals with the analysis of teachers' activities for the development of reading literacy in kindergartens. Reading literacy is defined as "the ability to understand, think about, assess, deal with and use a text to achieve one's own goals, to develop one's own knowledge and potential and to participate actively in society". It is divided into pre-reading, reading and functional stage. The main pre-reading factors include endogenous and exogenous influences, such as family, society or the overall maturity of an individual. The theoretical part also deals with the comparison of documents important for preschool education in Norway and the Czech Republic. These documents differ in the expected outcomes of preschool children and the educational offer. Teachers participate in the development of reading literacy among children, for example through activities aimed at developing reading literacy. The aim of the practical part was to obtain information about such activities implemented in special and regular kindergartens. In the research data triangulation was observed using observations, interviews and a questionnaire in the Czech Republic. In Norwegian kindergartens, data were collected through interviews and observations. The results, which will be useful in special pedagogical practice, indicate that kindergarten teachers implement activities in accordance with the framework educational program for preschool education. Some levels of pre-reading literacy are more supported in special classes such as the sharing level. Others are more realized in common classes, such as the level of text comprehension. The results of the survey also show that in both types of classes little attention is paid to the area in which the child learns the synthesis and analysis of sounds, syllables and words.
Bakalářská práce se bude zabývat rozvojem čtenářské gramotnosti v předškolním věku. Teoretická část bude definovat pojem gramotnost, její etapy a faktory podílející se na vývoji. Další kapitola se bude věnovat dokumentům důležitým pro předškolní vzdělávání a bude zahrnovat porovnání s norskými dokumenty. Závěr teoretické části bude věnován materiálům a aktivitám, které pedagogové mohou využít pro rozvoj gramotnosti u dětí. Empirická část bude tvořena výsledky výzkumného šetření získaných pomocí triangulací metod - rozhovor, dotazník a pozorování v norských a českých mateřských školách. Cílem bude získat informace o aktivitách směřovaných ke čtenářské gramotnosti, které učitelé realizují v běžných a speciálních mateřských školách. Výsledky budou využitelné ve speciálně pedagogické praxi.
Zásady pro vypracování
Bakalářská práce se bude zabývat rozvojem čtenářské gramotnosti v předškolním věku. Teoretická část bude definovat pojem gramotnost, její etapy a faktory podílející se na vývoji. Další kapitola se bude věnovat dokumentům důležitým pro předškolní vzdělávání a bude zahrnovat porovnání s norskými dokumenty. Závěr teoretické části bude věnován materiálům a aktivitám, které pedagogové mohou využít pro rozvoj gramotnosti u dětí. Empirická část bude tvořena výsledky výzkumného šetření získaných pomocí triangulací metod - rozhovor, dotazník a pozorování v norských a českých mateřských školách. Cílem bude získat informace o aktivitách směřovaných ke čtenářské gramotnosti, které učitelé realizují v běžných a speciálních mateřských školách. Výsledky budou využitelné ve speciálně pedagogické praxi.
Seznam doporučené literatury
BODLE, Katharine. Developing early literacy skills: practical ideas and activities. Second edition. New York: Routledge, 2019. ISBN 978-1138360570.
DOULÍK, Pavel. Vybrané základy metodologie pedagogického výzkumu: (se cvičeními). Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně v Ústí nad Labem, 2016. ISBN 978-80-7414-989-4.
JANOTOVÁ, Zuzana et al. Inspirace pro rozvoj gramotností PISA: úlohy ze čtenářské, přírodovědné a matematické gramotnosti. [online] Praha: Česká školní inspekce, 2020, [cit. 2021-10-05] ISBN 978-80-88087-44-1. Dostupné z: http://www.csicr.cz/html/2021/PISA_ulohy_CG_PG_MG/html5/index.html?&locale=CSY&pn=3
KUCHARSKÁ, Anna. Riziko dyslexie: pregramotnostní schopnosti a dovednosti a rozvoj gramotnosti v rizikových skupinách. V Praze: Univerzita Karlova, Pedagogická fakulta, 2014. ISBN 978-80-7290-908-7.
LIPNICKÁ, Milena. Rozvoj jazykovej a literárnej gramotnosti v predškolskej a elementárnej pedagogike. Banská Bystrica: Univerzita Mateja Bela v Banskej Bystrici, Pedagogická fakulta. Pedagogická fakulta, 2019. ISBN 978-80-557-1561-2.
PRŮCHA, Jan et al. Pedagogický slovník. 7., aktualizované a rozšířené vydání. Praha: Portál, 2013. ISBN 978-80-262-0403-9.
SMOLÍKOVÁ, Kateřina et al. Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání[Online]. Praha:MŠMT, 2021;[cit. 2021-10-05]. Dostupné z: https://www.msmt.cz/vzdelavani/predskolni-vzdelavani/opatreni-ministra-zmena-rvppv-2021.
TOMÁŠKOVÁ, Iva. Rozvíjíme předčtenářskou gramotnost v mateřské škole. Praha: Portál, 2015. ISBN 978-80-262-0790-0.
Seznam doporučené literatury
BODLE, Katharine. Developing early literacy skills: practical ideas and activities. Second edition. New York: Routledge, 2019. ISBN 978-1138360570.
DOULÍK, Pavel. Vybrané základy metodologie pedagogického výzkumu: (se cvičeními). Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně v Ústí nad Labem, 2016. ISBN 978-80-7414-989-4.
JANOTOVÁ, Zuzana et al. Inspirace pro rozvoj gramotností PISA: úlohy ze čtenářské, přírodovědné a matematické gramotnosti. [online] Praha: Česká školní inspekce, 2020, [cit. 2021-10-05] ISBN 978-80-88087-44-1. Dostupné z: http://www.csicr.cz/html/2021/PISA_ulohy_CG_PG_MG/html5/index.html?&locale=CSY&pn=3
KUCHARSKÁ, Anna. Riziko dyslexie: pregramotnostní schopnosti a dovednosti a rozvoj gramotnosti v rizikových skupinách. V Praze: Univerzita Karlova, Pedagogická fakulta, 2014. ISBN 978-80-7290-908-7.
LIPNICKÁ, Milena. Rozvoj jazykovej a literárnej gramotnosti v predškolskej a elementárnej pedagogike. Banská Bystrica: Univerzita Mateja Bela v Banskej Bystrici, Pedagogická fakulta. Pedagogická fakulta, 2019. ISBN 978-80-557-1561-2.
PRŮCHA, Jan et al. Pedagogický slovník. 7., aktualizované a rozšířené vydání. Praha: Portál, 2013. ISBN 978-80-262-0403-9.
SMOLÍKOVÁ, Kateřina et al. Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání[Online]. Praha:MŠMT, 2021;[cit. 2021-10-05]. Dostupné z: https://www.msmt.cz/vzdelavani/predskolni-vzdelavani/opatreni-ministra-zmena-rvppv-2021.
TOMÁŠKOVÁ, Iva. Rozvíjíme předčtenářskou gramotnost v mateřské škole. Praha: Portál, 2015. ISBN 978-80-262-0790-0.