Práce je zaměřena na téma city branding. Hlavním cílem práce je zhodnotit brand statutárního města Most. Sekundárním cílem je poskytnout aktuální zpětnou vazbou pro město ve vztahu k jeho aktivitám. Stanovených cílů bylo dosaženo prostřednictvím dotazníkového šetření, které bylo realizováno mezi občany a návštěvníky města. Dále také prostřednictvím polo strukturovaného rozhovoru s kompetentním zástupcem města. Data byla zpracována pomocí popisné statistiky a testování hypotéz. Výsledky šetření hovoří o tom, že brand statutárního města Most je vnímán spíše pozitivně, avšak existují zásadní rezervy v určitých oblastech. Aktivity města byly hodnoceny rozmanitě. Velmi výrazně zastoupenou skupinou je ta, která nevnímá žádné změny. Obyvatelé města mají povědomí o nových aktivitách a projektech města, ale dále se nezapojují. Na základě výsledků šetření jsou navržena následující doporučení: zvýšit pocit bezpečí, motivovat k aktivnímu zapojení obyvatel z důvodu omezení pasivního přístupu, vytvářet vhodné podmínky pro rozvoj a seberealizaci obyvatel, zmírnit nedostatky týkající se vnímané kvality a image pomocí edukace obyvatel, zintenzivnit snahy o zkvalitňování životního prostředí. Přínosem práce je zhodnocení brandu města, zpětná vazba k jeho aktivitám a konstrukce dotazníků k opakovanému šetření.
Anotace v angličtině
This thesis focuses on the topic of city branding. The main goal is to evaluate the brand of the statutory city of Most. The secondary goal is to provide up-to-date feedback for the city hall in relation to its activities. These goals were achieved through questionnaire survey with citizens and visitors of the city. Next tool was a semi-structured interview with an authority of the city. Data were processed using descriptive statistics and hypothesis testing. The survey outcomes say that the brand of the statutory city of Most is perceived rather positively, but there are essential reserves in certain areas. The activities of the city were evaluated in variety of ways. There is significant group who does not perceive any changes. Residents are aware of new activities and projects of the city, but they do not get involved any further. Based on the outcomes of the survey following recommendations are proposed: rise of the sense of safe environment, motivation of residents to active involvement to the detriment of their passive attitude, creation of suitable conditions for development of the citizens and their self-realisation, moderation of sensed flaws of quality and image through the education, intensifying efforts to improve the quality of the environment. The contribution of this thesis is evaluation of the city's brand, feedback to its activities and construction of questionnaires for repeated investigations.
Klíčová slova
Značka, městská značka, obyvatelé, návštěvníci, Most
Klíčová slova v angličtině
Brand, city brand, residents, visitors, Most
Rozsah průvodní práce
66
Jazyk
CZ
Anotace
Práce je zaměřena na téma city branding. Hlavním cílem práce je zhodnotit brand statutárního města Most. Sekundárním cílem je poskytnout aktuální zpětnou vazbou pro město ve vztahu k jeho aktivitám. Stanovených cílů bylo dosaženo prostřednictvím dotazníkového šetření, které bylo realizováno mezi občany a návštěvníky města. Dále také prostřednictvím polo strukturovaného rozhovoru s kompetentním zástupcem města. Data byla zpracována pomocí popisné statistiky a testování hypotéz. Výsledky šetření hovoří o tom, že brand statutárního města Most je vnímán spíše pozitivně, avšak existují zásadní rezervy v určitých oblastech. Aktivity města byly hodnoceny rozmanitě. Velmi výrazně zastoupenou skupinou je ta, která nevnímá žádné změny. Obyvatelé města mají povědomí o nových aktivitách a projektech města, ale dále se nezapojují. Na základě výsledků šetření jsou navržena následující doporučení: zvýšit pocit bezpečí, motivovat k aktivnímu zapojení obyvatel z důvodu omezení pasivního přístupu, vytvářet vhodné podmínky pro rozvoj a seberealizaci obyvatel, zmírnit nedostatky týkající se vnímané kvality a image pomocí edukace obyvatel, zintenzivnit snahy o zkvalitňování životního prostředí. Přínosem práce je zhodnocení brandu města, zpětná vazba k jeho aktivitám a konstrukce dotazníků k opakovanému šetření.
Anotace v angličtině
This thesis focuses on the topic of city branding. The main goal is to evaluate the brand of the statutory city of Most. The secondary goal is to provide up-to-date feedback for the city hall in relation to its activities. These goals were achieved through questionnaire survey with citizens and visitors of the city. Next tool was a semi-structured interview with an authority of the city. Data were processed using descriptive statistics and hypothesis testing. The survey outcomes say that the brand of the statutory city of Most is perceived rather positively, but there are essential reserves in certain areas. The activities of the city were evaluated in variety of ways. There is significant group who does not perceive any changes. Residents are aware of new activities and projects of the city, but they do not get involved any further. Based on the outcomes of the survey following recommendations are proposed: rise of the sense of safe environment, motivation of residents to active involvement to the detriment of their passive attitude, creation of suitable conditions for development of the citizens and their self-realisation, moderation of sensed flaws of quality and image through the education, intensifying efforts to improve the quality of the environment. The contribution of this thesis is evaluation of the city's brand, feedback to its activities and construction of questionnaires for repeated investigations.
Klíčová slova
Značka, městská značka, obyvatelé, návštěvníci, Most
Klíčová slova v angličtině
Brand, city brand, residents, visitors, Most
Zásady pro vypracování
Práce je zaměřena na city branding. Hlavním cílem práce je zhodnotit brand statutárního města Most. Toto zhodnocení poslouží jako výchozí hodnocení pro jeho další systematické opakování městem v dalších obdobích. Zároveň bude aktuálně zpětnou vazbou pro město ve vztahu k aktivitám města za posledních několik let, které směřovaly k zlepšení hodnocení města jeho cílovými skupinami. Stanovených cílů bude dosaženo prostřednictvím dotazníkového šetření, které bude realizováno mezi občany a návštěvníky města. Dále také prostřednictvím polo strukturovaného rozhovoru s kompetentním zástupcem města. Ke zhodnocení odpovědí budou využity Likertovy škály, popisná statistika a korelační analýza. Přínosem práce bude zhodnocení brandu města (zpětná vazba k jeho aktivitám), konstrukce dotazníků k opakovanému šetření a tím prokazování změn.
Zásady pro vypracování
Práce je zaměřena na city branding. Hlavním cílem práce je zhodnotit brand statutárního města Most. Toto zhodnocení poslouží jako výchozí hodnocení pro jeho další systematické opakování městem v dalších obdobích. Zároveň bude aktuálně zpětnou vazbou pro město ve vztahu k aktivitám města za posledních několik let, které směřovaly k zlepšení hodnocení města jeho cílovými skupinami. Stanovených cílů bude dosaženo prostřednictvím dotazníkového šetření, které bude realizováno mezi občany a návštěvníky města. Dále také prostřednictvím polo strukturovaného rozhovoru s kompetentním zástupcem města. Ke zhodnocení odpovědí budou využity Likertovy škály, popisná statistika a korelační analýza. Přínosem práce bude zhodnocení brandu města (zpětná vazba k jeho aktivitám), konstrukce dotazníků k opakovanému šetření a tím prokazování změn.
Seznam doporučené literatury
Anholt, S. (2006). The Anholt-GMI City Brands Indes: How the world sees the world’s cities. Place Brand Public Diplomacy. 2, 18-3. DOI: https://doi.org/10.1057/palgrave.pb.5990042
Casail, B. a Monteiro, P. (2019). Residents involvementt in city brand co-creation and their perceptions of city brand identity: a case study in Porto. Place Branding and Public Diplomacy. 15, 229-237. DOI: https://doi.org/10.1057/s41254-019-00132-8
Dastgerdi, A. S. a De Luca G. (2019). Strengthening the city’s reputation in tthe age of cities: an insight in the city branding theory. City Territ Archit. 6(2), 1-7. DOI: https://doi.org/10.1186/s40410-019-0101-4
Florek, M. a kol. (2021). Measuring the effectiveness of city brand stratégy. In search for a universal evaluative framework. Cities. 110, 1-14. DOI: https://doi.org/10.1016/j.cities.2020.103079
Gilboa, S. a kol. (2015). A summated rating scale for measuring city image. Cities 44. 50-59. DOI: https://doi.org/10.1016/j.cities.2015.01.002
Hereźniak, M. a Florek, M. (2018). Citizen involvement, place branding and mega events: insights from Expo host cities. Place Brand Pubblic Diplomacy. 14, 89-100. DOI: https://doi.org/10.1057/s41254-017-0082-6
Kasapi, I. a Cela, A. (2017). Destination branding: A review of the city branding literature. Mediterranean Journal of Social Sciences. 8(4), 129-142. DOI: 10.1515/mjss-201 7-0012
Kašková, M. a kol. (2016). Místo a značka: place branding a problémy jeho konceptualizace. Informace ČGS, 35(2), 1-16.
Kavaratzis, M. (2009). Cities and their brands: Lessons from corporate branding. Place Branding and Public Diplomacy. 5(1), 26-37. DOI: 10.1057/pb.2008.3
Kavaratzis, M. a Ashworth G. J. (2006). City branding: An effective assertion of identity or a transistory marketing trick? Place Branding. 2(3), 183-194. DOI: http://dx.doi.org/10.1057/palgrave.pb.5990056
Kotler, P. a Keller, K.L. (2013). Marketing management. Praha 7: Granda Publishing, a.s.
Koutský J. (2011). Staré průmyslové regiony, vývojové tendence – možnosti rozvoje. Ústí nad Labem: Jan Evangelista Purkyně University.
Muniz, JR. A. M., a Oģuinn, T.C. (2001). Brand community. Journal of consumer research, Inc. 27, (412- 432). DOI: https://doi.org/10.1086/319618
Vanolo, A. (2019). Cities are not products. Tijdschrift voor Economische en Sociale Geografie. 111(1), 10-17. DOI:10.1111/tesg.12385
Seznam doporučené literatury
Anholt, S. (2006). The Anholt-GMI City Brands Indes: How the world sees the world’s cities. Place Brand Public Diplomacy. 2, 18-3. DOI: https://doi.org/10.1057/palgrave.pb.5990042
Casail, B. a Monteiro, P. (2019). Residents involvementt in city brand co-creation and their perceptions of city brand identity: a case study in Porto. Place Branding and Public Diplomacy. 15, 229-237. DOI: https://doi.org/10.1057/s41254-019-00132-8
Dastgerdi, A. S. a De Luca G. (2019). Strengthening the city’s reputation in tthe age of cities: an insight in the city branding theory. City Territ Archit. 6(2), 1-7. DOI: https://doi.org/10.1186/s40410-019-0101-4
Florek, M. a kol. (2021). Measuring the effectiveness of city brand stratégy. In search for a universal evaluative framework. Cities. 110, 1-14. DOI: https://doi.org/10.1016/j.cities.2020.103079
Gilboa, S. a kol. (2015). A summated rating scale for measuring city image. Cities 44. 50-59. DOI: https://doi.org/10.1016/j.cities.2015.01.002
Hereźniak, M. a Florek, M. (2018). Citizen involvement, place branding and mega events: insights from Expo host cities. Place Brand Pubblic Diplomacy. 14, 89-100. DOI: https://doi.org/10.1057/s41254-017-0082-6
Kasapi, I. a Cela, A. (2017). Destination branding: A review of the city branding literature. Mediterranean Journal of Social Sciences. 8(4), 129-142. DOI: 10.1515/mjss-201 7-0012
Kašková, M. a kol. (2016). Místo a značka: place branding a problémy jeho konceptualizace. Informace ČGS, 35(2), 1-16.
Kavaratzis, M. (2009). Cities and their brands: Lessons from corporate branding. Place Branding and Public Diplomacy. 5(1), 26-37. DOI: 10.1057/pb.2008.3
Kavaratzis, M. a Ashworth G. J. (2006). City branding: An effective assertion of identity or a transistory marketing trick? Place Branding. 2(3), 183-194. DOI: http://dx.doi.org/10.1057/palgrave.pb.5990056
Kotler, P. a Keller, K.L. (2013). Marketing management. Praha 7: Granda Publishing, a.s.
Koutský J. (2011). Staré průmyslové regiony, vývojové tendence – možnosti rozvoje. Ústí nad Labem: Jan Evangelista Purkyně University.
Muniz, JR. A. M., a Oģuinn, T.C. (2001). Brand community. Journal of consumer research, Inc. 27, (412- 432). DOI: https://doi.org/10.1086/319618
Vanolo, A. (2019). Cities are not products. Tijdschrift voor Economische en Sociale Geografie. 111(1), 10-17. DOI:10.1111/tesg.12385