V současné době roste poptávka po městském zahradničení a trávení volného času v městské zeleni, což mimo jiné vede ve městech k zakládání nových komunitních zahrad. Klíčovou roli pro jejich vznik a fungování představuje koordinátor, který se často podílí jak na samotném vzniku, tak i na tvorbě komunity a mnoha dalších činnostech. K tomu je nezbytné udržovat motivaci koordinátorů, jelikož jejich činnosti jsou vykonávány obvykle bez nároku na finanční odměnu. Cílem diplomové práce je zodpovědět na dvě výzkumné otázky: (i) Jaké jsou motivace lidí stát se koordinátorem komunitní zahrady v České republice? (ii) Jak dále motivovat koordinátory dlouhodobě, aby nedocházelo k zániku komunitních zahrad? K zodpovězení otázek bylo využito kvalitativní šetření pomocí 15 strukturovaných rozhovorů se současnými a bývalými koordinátory napříč Českou republikou. Rozhovory byly analyzovány pomocí otevřeného kódování a jejich motivace vyhodnocovány napříč rozhovory pomocí metody založené na ordinálních informacích. Z výsledků vyplynulo, že hlavními motivacemi lidí stát se koordinátorem je dlouhodobý zájem a vztah k zahradničení, zaměstnání se, únik od městského prostředí a podpora pěstování zdravých surovin. Z výsledků rovněž vyplynulo, že mezi dlouhodobé motivace, které by udržely koordinátora dlouhodobě v pozici, jsou především finanční odměny, ujasnění, kam bude komunitní zahrada směřovat, a možnost organizování dalších činností navázaných na zahradu. V několika případech koordinátoři projevili zájem, že by pro ně bylo ideální stát se profesionálním koordinátorem více zahrad a mít tuto činnost jako zdroj obživy. Výsledky posloužily k objasnění, jaké motivace by se měly využívat k tomu, aby koordinátoři mohli dlouhodobě svoji zahradu rozvíjet. Zjištění byla přínosná nejen pro samotné členy zahrad a pro udržení koordinátora v jeho pozici, ale také pro samosprávy, které mohly být jedním z iniciátorů zachování stávajících zahrad a založení a fungování nových zahrad, jako jsou například obce, spolky a vlastníci nemovitostí.
Anotace v angličtině
Today, there is a growing demand for urban gardening and leisure time in urban green spaces, which among other things is leading to the establishment of new community gardens in cities. A key role for their establishment and functioning is played by the coordinator, who is often involved in the establishment itself, as well as in the creation of the community and many other activities. To do this, it is essential to keep coordinators motivated, as their activities are usually carried out without financial remuneration. The aim of this thesis is to answer two research questions: (i) What are the motivations of people to become a community garden coordinator in the Czech Republic? (ii) How to further motivate coordinators in the long term to avoid the disappearance of community gardens? To answer the questions, qualitative research was used through 15 structured interviews with current and former coordinators across the Czech Republic. The interviews were analysed using open coding and their motivations assessed across interviews using an ordinal information based method. The results showed that people's main motivations for becoming a coordinator were a long-term interest and relationship with gardening, employment, getting away from the urban environment and supporting the growing of healthy produce. The results also showed that the main long-term motivations that would keep a coordinator in the position long term were financial rewards, clarity about where the community garden would go, and the opportunity to organize other garden-related activities. In several cases, coordinators expressed interest that it would be ideal for them to become a professional coordinator of multiple gardens and have this activity as a source of livelihood. The results served to clarify what motivations should be used to enable coordinators to develop their garden in the long term. The findings were beneficial not only for the garden members themselves and for the retention of the coordinator in his/her position, but also for local governments that could be one of the initiators of maintaining existing gardens and establishing and operating new gardens, such as municipalities, associations and property owners.
Klíčová slova
Komunitní zahrada, koordinátor, dlouhodobá motivace, vnitřní motivace, vnější motivace, městské zemědělství
V současné době roste poptávka po městském zahradničení a trávení volného času v městské zeleni, což mimo jiné vede ve městech k zakládání nových komunitních zahrad. Klíčovou roli pro jejich vznik a fungování představuje koordinátor, který se často podílí jak na samotném vzniku, tak i na tvorbě komunity a mnoha dalších činnostech. K tomu je nezbytné udržovat motivaci koordinátorů, jelikož jejich činnosti jsou vykonávány obvykle bez nároku na finanční odměnu. Cílem diplomové práce je zodpovědět na dvě výzkumné otázky: (i) Jaké jsou motivace lidí stát se koordinátorem komunitní zahrady v České republice? (ii) Jak dále motivovat koordinátory dlouhodobě, aby nedocházelo k zániku komunitních zahrad? K zodpovězení otázek bylo využito kvalitativní šetření pomocí 15 strukturovaných rozhovorů se současnými a bývalými koordinátory napříč Českou republikou. Rozhovory byly analyzovány pomocí otevřeného kódování a jejich motivace vyhodnocovány napříč rozhovory pomocí metody založené na ordinálních informacích. Z výsledků vyplynulo, že hlavními motivacemi lidí stát se koordinátorem je dlouhodobý zájem a vztah k zahradničení, zaměstnání se, únik od městského prostředí a podpora pěstování zdravých surovin. Z výsledků rovněž vyplynulo, že mezi dlouhodobé motivace, které by udržely koordinátora dlouhodobě v pozici, jsou především finanční odměny, ujasnění, kam bude komunitní zahrada směřovat, a možnost organizování dalších činností navázaných na zahradu. V několika případech koordinátoři projevili zájem, že by pro ně bylo ideální stát se profesionálním koordinátorem více zahrad a mít tuto činnost jako zdroj obživy. Výsledky posloužily k objasnění, jaké motivace by se měly využívat k tomu, aby koordinátoři mohli dlouhodobě svoji zahradu rozvíjet. Zjištění byla přínosná nejen pro samotné členy zahrad a pro udržení koordinátora v jeho pozici, ale také pro samosprávy, které mohly být jedním z iniciátorů zachování stávajících zahrad a založení a fungování nových zahrad, jako jsou například obce, spolky a vlastníci nemovitostí.
Anotace v angličtině
Today, there is a growing demand for urban gardening and leisure time in urban green spaces, which among other things is leading to the establishment of new community gardens in cities. A key role for their establishment and functioning is played by the coordinator, who is often involved in the establishment itself, as well as in the creation of the community and many other activities. To do this, it is essential to keep coordinators motivated, as their activities are usually carried out without financial remuneration. The aim of this thesis is to answer two research questions: (i) What are the motivations of people to become a community garden coordinator in the Czech Republic? (ii) How to further motivate coordinators in the long term to avoid the disappearance of community gardens? To answer the questions, qualitative research was used through 15 structured interviews with current and former coordinators across the Czech Republic. The interviews were analysed using open coding and their motivations assessed across interviews using an ordinal information based method. The results showed that people's main motivations for becoming a coordinator were a long-term interest and relationship with gardening, employment, getting away from the urban environment and supporting the growing of healthy produce. The results also showed that the main long-term motivations that would keep a coordinator in the position long term were financial rewards, clarity about where the community garden would go, and the opportunity to organize other garden-related activities. In several cases, coordinators expressed interest that it would be ideal for them to become a professional coordinator of multiple gardens and have this activity as a source of livelihood. The results served to clarify what motivations should be used to enable coordinators to develop their garden in the long term. The findings were beneficial not only for the garden members themselves and for the retention of the coordinator in his/her position, but also for local governments that could be one of the initiators of maintaining existing gardens and establishing and operating new gardens, such as municipalities, associations and property owners.
Klíčová slova
Komunitní zahrada, koordinátor, dlouhodobá motivace, vnitřní motivace, vnější motivace, městské zemědělství
V současné době roste poptávka po zahradničení a trávení volného času ve městech, a proto vznikají komunitní zahrady. Klíčovou roli pro jejich vznik a fungování představuje koordinátor, který se často podílí na samotném vzniku a mnoha dalších činnostech. K tomu je nezbytné udržovat motivaci koordinátorů, jelikož jejich činnosti jsou často bez nároku na finanční odměnu. To často vede k zániku komunitních zahrad. Cílem diplomové práce je zodpovědět na dvě výzkumné otázky: (i) Jaké jsou motivace lidí stát se koordinátorem komunitní zahrady v České republice? (ii) Jak dále motivovat koordinátory dlouhodobě, aby nedocházelo k zániku komunitních zahrad? K zodpovězení otázek bude využito kvalitativní šetření pomocí strukturovaných rozhovorů se současnými a bývalými koordinátory. Předpokládaný počet rozhovorů je odhadován na 15\textendash20. Rozhovory budou analyzovány pomocí otevřeného kódování a rovněž bude aplikována Q metoda. Výsledky poslouží k objasnění, jaké motivace by se měly využívat k tomu, aby koordinátoři mohli dlouhodobě svoji zahradu rozvíjet. Zjištění budou přínosná nejen pro samotné členy zahrad a pro udržení koordinátora v jeho pozici, ale také pro samosprávy, které mohou být jedním z iniciátorů zachování stávajících zahrad a založení a fungování nových zahrad, jako jsou například obce, spolky a vlastníci nemovitostí.
Zásady pro vypracování
V současné době roste poptávka po zahradničení a trávení volného času ve městech, a proto vznikají komunitní zahrady. Klíčovou roli pro jejich vznik a fungování představuje koordinátor, který se často podílí na samotném vzniku a mnoha dalších činnostech. K tomu je nezbytné udržovat motivaci koordinátorů, jelikož jejich činnosti jsou často bez nároku na finanční odměnu. To často vede k zániku komunitních zahrad. Cílem diplomové práce je zodpovědět na dvě výzkumné otázky: (i) Jaké jsou motivace lidí stát se koordinátorem komunitní zahrady v České republice? (ii) Jak dále motivovat koordinátory dlouhodobě, aby nedocházelo k zániku komunitních zahrad? K zodpovězení otázek bude využito kvalitativní šetření pomocí strukturovaných rozhovorů se současnými a bývalými koordinátory. Předpokládaný počet rozhovorů je odhadován na 15\textendash20. Rozhovory budou analyzovány pomocí otevřeného kódování a rovněž bude aplikována Q metoda. Výsledky poslouží k objasnění, jaké motivace by se měly využívat k tomu, aby koordinátoři mohli dlouhodobě svoji zahradu rozvíjet. Zjištění budou přínosná nejen pro samotné členy zahrad a pro udržení koordinátora v jeho pozici, ale také pro samosprávy, které mohou být jedním z iniciátorů zachování stávajících zahrad a založení a fungování nových zahrad, jako jsou například obce, spolky a vlastníci nemovitostí.
Seznam doporučené literatury
Armstrong, D. (2000). A survey of community gardens in upstate New York: impications for health promotion and community development. Health & Place, 6(4), 319-327. DOI: 10.1016/s1353-8292(00)00013-7
Boguszewska, K. L. (2019). Municipal gardens as the synergic element of the structure of selected towns of Lublin region. Budownictwo i Architektura, 18(2), 31-45. DOI: 10.35784/bud-arch.553
Bonow, M., Normark, M. (2018). Community gardening in Stockholm: participation, driving forces and the role of the municipality. Renewable agriculture and food systems, 33(6), 1-13. DOI: 10.1017/S1742170517000734
Castro, D. C., Samuels, M., Harman, A. E. (2013). Growing healthy kids a community garden-based obesity prevention program. American Journal of Preventive Medicine, 44(3S3), 193-199. DOI: 10.1016/j.amepre.2012.11.024
Clark, R. E. (2003). Foresting the work motivation of individuals and teams. Performance Improvement, 42(3), 21-29. DOI: 10.1002/pfi.4930420305
Csaba, B., Nagy, G. (2016). Effects of community gardens on local society: the case of two community gardens in Szeged. Belvedere Meridionale, 28(3), 89-105. DOI: 10.14232/belv.2016.3.7
Dorn, S., Newberry III, M. G., Bauske, E. M., Pennisi, S. V. (2019). Are we on the same page? Exploring national, state, and local educationalresponse themes for extension master gardener coordinators and volunteers. HortTechnology, 54(3), 568-575. DOI: 10.21273/HORTSCI13679-18
Dubová, L., Macháč, J., Vacková, A. (2020). Food provision, social interaction or relaxation: which drivers are vital to being a member of community gardens in czech cities? Sustainability, 12(22), 2-18. DOI: 10.3390/su12229588
Fassi, D., Sachero, A., Simeone, G. (2018). Designing a community garden. Idea journal, 14(1), 42-53. DOI: 10.37113/ideaj.vi0.67
Glover, T. D., Parry, D. C., Shinew, K. J. (2005). Building relationships resources: mobilizing social capital in community garden contexts. Journal of Leisure research, 37(4), 450-474. DOI: 10.1080/00222216.2005.11950062
Kim, J. S., Han, S. W. (2020a). Job analysis of master gardener coordinator based on developing a curriculum (DACUM) method. Flower Research Journal, 28(1), 21-29. DOI: 10.11623/frj.2020.28.1.04
Kim, J. S., Han, S. W. (2020b). Development of a competency-based master gardener coordinator curriculum: focusing on public service rural extension workers. Journal of people, plants, and environment, 23(2), 149-158. DOI: 10.11628/ksppe.2020.23.2.149
Kononowicz, W., Gryniewicz-Balinska, K. (2016). Historical allotment gardens in Wroclaw \textendash the need to protection. Civil and environmental engineering reports, 21(2), 043-052. DOI: 10.1515/ceer-2016-0020
Lee, B. S. (2017). The fundamentals of Q methodology. Journal of Research Methodology, 2(2), 57-95. DOI: 10.21487/jrm.2017.11.2.2.57
Legault, L. (2016). Intrinsic and extrinsic motivation. Encyclopedia of Personality and Individual Differences, 1-4. DOI: 10.1007/978-3-319-28099-8_1139-1
Palau-Salvador, G., de Luis, A., Pérez, J. J., Sanchis-Ibor, C. (2019). Greening the post crisis. Collectivity in private and public community gardens in Valencia (Spain). Cities, 92, 292-302. DOI: 10.1016/j.cities.2019.04.005
Relf, P. D., McDaniel, A. (1994). Assessing master gardeners´ priorities. HortTechnology, 4(2). DOI: 10.21273/HORTTECH.4.2.181
Seznam doporučené literatury
Armstrong, D. (2000). A survey of community gardens in upstate New York: impications for health promotion and community development. Health & Place, 6(4), 319-327. DOI: 10.1016/s1353-8292(00)00013-7
Boguszewska, K. L. (2019). Municipal gardens as the synergic element of the structure of selected towns of Lublin region. Budownictwo i Architektura, 18(2), 31-45. DOI: 10.35784/bud-arch.553
Bonow, M., Normark, M. (2018). Community gardening in Stockholm: participation, driving forces and the role of the municipality. Renewable agriculture and food systems, 33(6), 1-13. DOI: 10.1017/S1742170517000734
Castro, D. C., Samuels, M., Harman, A. E. (2013). Growing healthy kids a community garden-based obesity prevention program. American Journal of Preventive Medicine, 44(3S3), 193-199. DOI: 10.1016/j.amepre.2012.11.024
Clark, R. E. (2003). Foresting the work motivation of individuals and teams. Performance Improvement, 42(3), 21-29. DOI: 10.1002/pfi.4930420305
Csaba, B., Nagy, G. (2016). Effects of community gardens on local society: the case of two community gardens in Szeged. Belvedere Meridionale, 28(3), 89-105. DOI: 10.14232/belv.2016.3.7
Dorn, S., Newberry III, M. G., Bauske, E. M., Pennisi, S. V. (2019). Are we on the same page? Exploring national, state, and local educationalresponse themes for extension master gardener coordinators and volunteers. HortTechnology, 54(3), 568-575. DOI: 10.21273/HORTSCI13679-18
Dubová, L., Macháč, J., Vacková, A. (2020). Food provision, social interaction or relaxation: which drivers are vital to being a member of community gardens in czech cities? Sustainability, 12(22), 2-18. DOI: 10.3390/su12229588
Fassi, D., Sachero, A., Simeone, G. (2018). Designing a community garden. Idea journal, 14(1), 42-53. DOI: 10.37113/ideaj.vi0.67
Glover, T. D., Parry, D. C., Shinew, K. J. (2005). Building relationships resources: mobilizing social capital in community garden contexts. Journal of Leisure research, 37(4), 450-474. DOI: 10.1080/00222216.2005.11950062
Kim, J. S., Han, S. W. (2020a). Job analysis of master gardener coordinator based on developing a curriculum (DACUM) method. Flower Research Journal, 28(1), 21-29. DOI: 10.11623/frj.2020.28.1.04
Kim, J. S., Han, S. W. (2020b). Development of a competency-based master gardener coordinator curriculum: focusing on public service rural extension workers. Journal of people, plants, and environment, 23(2), 149-158. DOI: 10.11628/ksppe.2020.23.2.149
Kononowicz, W., Gryniewicz-Balinska, K. (2016). Historical allotment gardens in Wroclaw \textendash the need to protection. Civil and environmental engineering reports, 21(2), 043-052. DOI: 10.1515/ceer-2016-0020
Lee, B. S. (2017). The fundamentals of Q methodology. Journal of Research Methodology, 2(2), 57-95. DOI: 10.21487/jrm.2017.11.2.2.57
Legault, L. (2016). Intrinsic and extrinsic motivation. Encyclopedia of Personality and Individual Differences, 1-4. DOI: 10.1007/978-3-319-28099-8_1139-1
Palau-Salvador, G., de Luis, A., Pérez, J. J., Sanchis-Ibor, C. (2019). Greening the post crisis. Collectivity in private and public community gardens in Valencia (Spain). Cities, 92, 292-302. DOI: 10.1016/j.cities.2019.04.005
Relf, P. D., McDaniel, A. (1994). Assessing master gardeners´ priorities. HortTechnology, 4(2). DOI: 10.21273/HORTTECH.4.2.181