Od roku 1989 do roku 2017 došlo v ČR k nárůstu počtu osobních automobilů o 148 % a nejvíce používaným dopravním prostředkem se stal osobní automobil (39,1 %), nejméně používaným prostředkem bylo jízdní kolo (4,5 %). Statutární město Ústí nad Labem v současné době hledá trvale udržitelné způsoby městské dopravy. Jedním z možných řešení, jak vyřešit dopravní komplikace ve městech, je sdílení kol (bikesharing). Cílem práce je ověřit, jaký je zájem o službu bikersharingu ve statutárním městě Ústí nad Labem a jaké faktory tento zájem pozitivně či negativně ovlivňují. Data byla získána z dotazníkového šetření. Zároveň byla provedena komparace financování bikesharingu ve vybraných městech (Beroun a okolí, Zdice, Zlín, Plzeň a Liberec). V komparaci byly mimo jiné zjišťovány náklady jednotlivých měst a obcí na jednu výpůjčku sdíleného kola. Dále byly uskutečněny rozhovory (diskuse) s osobami, které by mohly ovlivnit fungování bikesharingu v Ústí nad Labem. Na základě kombinace rozhovorů, výsledků z dotazníkového šetření a komparace financování bikesharingu ve vybraných městech, byl pro město Ústí nad Labem sestaven nejvýhodnější business model pro provozování bikesharingu.
Anotace v angličtině
From 1989 to 2017, the number of passenger cars in the Czech Republic increased by 148 % and the most used form of transportation was a passenger car (39.1 %), the least used form of transportation was a bicycle (4.5 %). The statutory city of Ústí nad Labem is currently looking for sustainable forms of public transportation. One of the possible solutions to solve traffic complications in cities is bike sharing (bikesharing). The aim of the thesis is to verify what is the interest in bikersharing service in the statutory city of Ústí nad Labem and what factors positively or negatively affect this interest. Data were obtained from a questionnaire survey. At the same time, a comparison of bikesharing financing in selected cities (Beroun and its surroundings, Zdice, Zlín, Plzeň and Liberec) was done. In comparison, the costs of individual cities and municipalities for one loan of a shared bike were determined. There were also interviews (discussions) with people who could affect the operation of bikesharing in Ústí nad Labem. Based on a combination of interviews, the results of a questionnaire survey and a comparison of bikesharing financing in selected cities, the most advantageous business model for running bikesharing was compiled for the city of Ústí nad Labem.
Klíčová slova
Bikesharing, statutární město Ústí nad Labem, městská doprava, udržitelná veřejná doprava, jízdní kolo, H-bike, E-bike, sdílená ekonomika
Klíčová slova v angličtině
Bikesharing, The Statutory City of Ústí nad Labem, city transport, sustainable public transport, bicycle, H-bike, E-bike, shared economy
Rozsah průvodní práce
81 s.
Jazyk
CZ
Anotace
Od roku 1989 do roku 2017 došlo v ČR k nárůstu počtu osobních automobilů o 148 % a nejvíce používaným dopravním prostředkem se stal osobní automobil (39,1 %), nejméně používaným prostředkem bylo jízdní kolo (4,5 %). Statutární město Ústí nad Labem v současné době hledá trvale udržitelné způsoby městské dopravy. Jedním z možných řešení, jak vyřešit dopravní komplikace ve městech, je sdílení kol (bikesharing). Cílem práce je ověřit, jaký je zájem o službu bikersharingu ve statutárním městě Ústí nad Labem a jaké faktory tento zájem pozitivně či negativně ovlivňují. Data byla získána z dotazníkového šetření. Zároveň byla provedena komparace financování bikesharingu ve vybraných městech (Beroun a okolí, Zdice, Zlín, Plzeň a Liberec). V komparaci byly mimo jiné zjišťovány náklady jednotlivých měst a obcí na jednu výpůjčku sdíleného kola. Dále byly uskutečněny rozhovory (diskuse) s osobami, které by mohly ovlivnit fungování bikesharingu v Ústí nad Labem. Na základě kombinace rozhovorů, výsledků z dotazníkového šetření a komparace financování bikesharingu ve vybraných městech, byl pro město Ústí nad Labem sestaven nejvýhodnější business model pro provozování bikesharingu.
Anotace v angličtině
From 1989 to 2017, the number of passenger cars in the Czech Republic increased by 148 % and the most used form of transportation was a passenger car (39.1 %), the least used form of transportation was a bicycle (4.5 %). The statutory city of Ústí nad Labem is currently looking for sustainable forms of public transportation. One of the possible solutions to solve traffic complications in cities is bike sharing (bikesharing). The aim of the thesis is to verify what is the interest in bikersharing service in the statutory city of Ústí nad Labem and what factors positively or negatively affect this interest. Data were obtained from a questionnaire survey. At the same time, a comparison of bikesharing financing in selected cities (Beroun and its surroundings, Zdice, Zlín, Plzeň and Liberec) was done. In comparison, the costs of individual cities and municipalities for one loan of a shared bike were determined. There were also interviews (discussions) with people who could affect the operation of bikesharing in Ústí nad Labem. Based on a combination of interviews, the results of a questionnaire survey and a comparison of bikesharing financing in selected cities, the most advantageous business model for running bikesharing was compiled for the city of Ústí nad Labem.
Klíčová slova
Bikesharing, statutární město Ústí nad Labem, městská doprava, udržitelná veřejná doprava, jízdní kolo, H-bike, E-bike, sdílená ekonomika
Klíčová slova v angličtině
Bikesharing, The Statutory City of Ústí nad Labem, city transport, sustainable public transport, bicycle, H-bike, E-bike, shared economy
Zásady pro vypracování
Od roku 1989 do roku 2017 došlo v ČR k nárůstu počtu osobních automobilů o 148 % a nejvíce používaným dopravním prostředkem se stal automobil (39,1 %), nejméně používaným prostředkem je jízdní kolo (4,5 %). Statutární město Ústí nad Labem v současné době hledá trvale udržitelné způsoby městské dopravy. Dle Chen et al (2020) jsou programy pro sdílení jízdních kol možným řešením pro zmírnění dopravních komplikací ve městech. Cílem práce ověřit, jaký je zájem o službu bikersharingu ve městě Ústí nad Labem a jaké faktory tento zájem pozitivně, či negativně ovlivňují. Ochota obyvatel účastnit se projektu sdílených kol je dle Yangové & Longa (2016) spjata se 4 proměnnými: Environmentální povědomí, odpovědnost za životní prostředí, kvalita systému veřejné dopravy a bezpečnost s ochranou zdraví. Ty budou doplněny o další informace, např. ochota za službu zaplatit, předchozí zkušenosti s bikesharingem, lifestyle, typ bydlení aj. Data budou získaná z dotazníkového šetření mezi lidmi ve věku 18-34 let pohybujících se pravidelně po území města Ústí nad Labem. Výstupy získané z dotazníkového šetření budou vyhodnoceny pomocí analýzy závislosti. Výstupy budou využity v kombinaci s variantami financování pro sestavení návrhu business modelu. Tato práce může sloužit jako základ pro výzkum spotřebitelského chování ve vazbě na služby sdílené ekonomiky a také může být použita jako podklad při rozhodování orgánů statutárního města Ústí nad Labem o zavedení bikesharingu na jeho území.
Zásady pro vypracování
Od roku 1989 do roku 2017 došlo v ČR k nárůstu počtu osobních automobilů o 148 % a nejvíce používaným dopravním prostředkem se stal automobil (39,1 %), nejméně používaným prostředkem je jízdní kolo (4,5 %). Statutární město Ústí nad Labem v současné době hledá trvale udržitelné způsoby městské dopravy. Dle Chen et al (2020) jsou programy pro sdílení jízdních kol možným řešením pro zmírnění dopravních komplikací ve městech. Cílem práce ověřit, jaký je zájem o službu bikersharingu ve městě Ústí nad Labem a jaké faktory tento zájem pozitivně, či negativně ovlivňují. Ochota obyvatel účastnit se projektu sdílených kol je dle Yangové & Longa (2016) spjata se 4 proměnnými: Environmentální povědomí, odpovědnost za životní prostředí, kvalita systému veřejné dopravy a bezpečnost s ochranou zdraví. Ty budou doplněny o další informace, např. ochota za službu zaplatit, předchozí zkušenosti s bikesharingem, lifestyle, typ bydlení aj. Data budou získaná z dotazníkového šetření mezi lidmi ve věku 18-34 let pohybujících se pravidelně po území města Ústí nad Labem. Výstupy získané z dotazníkového šetření budou vyhodnoceny pomocí analýzy závislosti. Výstupy budou využity v kombinaci s variantami financování pro sestavení návrhu business modelu. Tato práce může sloužit jako základ pro výzkum spotřebitelského chování ve vazbě na služby sdílené ekonomiky a také může být použita jako podklad při rozhodování orgánů statutárního města Ústí nad Labem o zavedení bikesharingu na jeho území.
Seznam doporučené literatury
Audikana, A., Ravalet, E., Baranger, V., & Kaufmann, V. (2017). Implementing bikesharing systems in small cities: Evidence from the Swiss experience. Transport Policy, 55, 18-28
Cairns, S., Behrendt, F., Raffo, D., Beaumont, C., & Kiefer, C. (2017). Electrically-assisted bikes: Potential impacts on travel behaviour. Transportation Research Part A, 103, 327-342
Chen, M., Wang, D., Sun, Y., Waygood, E. O. D., & Yang, W. (2020). A comparison of users; characteristics between station-based bikesharing system and free-floating bikesharing system: case study in Hangzhou, China. Transportation, 47(2), 689
Ji, Y., Fan, Y., Ermagun, A., Cao, X., Wang, W., & Das, K. (2017). Public bicycle as a feeder mode to rail transit in China: The role of gender, age, income, trip purpose, and bicycle theft experience. International Journal of Sustainable Transportation, 11(4), 308-317
Mellino, S., Petrillo, A., Cigolotti, V., Autorino, C., Jannelli, E., & Ulgiati, S. (2017). A Life Cycle Assessment of lithium battery and hydrogen-FC powered electric bicycles: Searching for cleaner solutions to urban mobility. International Journal of Hydrogen Energy, 42(3), 1830-1840
Otero, I., Nieuwenhuijsen, M. J., & Rojas-Rueda, D. (2018). Health impacts of bike sharing systems in Europe. Environment International, 115, 387-394
Seznam doporučené literatury
Audikana, A., Ravalet, E., Baranger, V., & Kaufmann, V. (2017). Implementing bikesharing systems in small cities: Evidence from the Swiss experience. Transport Policy, 55, 18-28
Cairns, S., Behrendt, F., Raffo, D., Beaumont, C., & Kiefer, C. (2017). Electrically-assisted bikes: Potential impacts on travel behaviour. Transportation Research Part A, 103, 327-342
Chen, M., Wang, D., Sun, Y., Waygood, E. O. D., & Yang, W. (2020). A comparison of users; characteristics between station-based bikesharing system and free-floating bikesharing system: case study in Hangzhou, China. Transportation, 47(2), 689
Ji, Y., Fan, Y., Ermagun, A., Cao, X., Wang, W., & Das, K. (2017). Public bicycle as a feeder mode to rail transit in China: The role of gender, age, income, trip purpose, and bicycle theft experience. International Journal of Sustainable Transportation, 11(4), 308-317
Mellino, S., Petrillo, A., Cigolotti, V., Autorino, C., Jannelli, E., & Ulgiati, S. (2017). A Life Cycle Assessment of lithium battery and hydrogen-FC powered electric bicycles: Searching for cleaner solutions to urban mobility. International Journal of Hydrogen Energy, 42(3), 1830-1840
Otero, I., Nieuwenhuijsen, M. J., & Rojas-Rueda, D. (2018). Health impacts of bike sharing systems in Europe. Environment International, 115, 387-394