Cíl práce: Cílem práce je přispět k řešení fyzioterapie u žen po operaci prsu volbou vhodných fyzioterapeutických postupů, konceptů a metod.
Metodika: Metodika sběru dat proběhla na základě vyšetření pletence ramenního aspekcí (držení, konfigurace, trofika) a palpací (hybnost, tonus, svalová síla). Výsledky vstupního vyšetření sloužily k sestavení krátkodobého plánu fyzioterapie - polohování, respirační fyzioterapie, CG, ošetření jizvy, TMT, PIR, PNF, ACT, McKenzie a Brůggerův koncept. Kontrolní vyšetření proběhlo 4. týden, dále 3. a 6. měsíc po chirurgickém zákroku. Hodnotila jsem především funkční vyšetření pletence ramenního. Terapie byla vždy cílena na aktuální problematiku - ošetření měkkých tkání, zvětšení ROM a svalové síly v pletenci ramenním apod. Po dalších šesti měsících jsem provedla výstupní vyšetření, podle něhož jsem pacientce stanovila dlouhodobý plán fyzioterapie. Během roční fyzioterapeutické intervence proběhlo celkem 12 terapií. Pro metodu zjišťování empirických dat jsem následně využila dotazníkového šetření, které bylo uskutečněno v Mamma centru Hradčanská představující screeningové pracoviště specializované na diagnostiku onemocnění prsu.
Výsledky: U pacientky došlo během roční fyzioterapeutické intervence k navrácení plného rozsahu pohybu (vpravo: FL 90° -> 180°, ABD 90° -> 180°, VR 60°-> 90°) a svalové síly v pletenci ramenním (vpravo: FL 3+ -> 5, ABD 3+ -> 5, VR 3+ -> 5). Podařilo se nám také upravit pohybový a dechový stereotyp. Z dotazníkového šetření vyplývá nedostačující edukace pacientek v rámci pooperační fyzioterapie, stejně tak absence následné rehabilitace. S omezením ROM v pletenci ramenním se po operaci přitom setkala jedna pětina respondentek. Nejčastějším typem omezení hybnosti byla flexe, kterou označilo 100 % žen. Pět respondentek z dvanácti současně označilo omezení hybnosti do abdukce.
Závěr: Spolupráce s pacientkou pro mě byla velmi přínosná, stejně tak vyhodnocení dotazníkového šetření. Mohla jsem se zabývat fyzioterapií s aktuální tematikou a upozornit na klíčovou roli fyzioterapie v oblasti mammární chirurgie.
Anotace v angličtině
Aim: The goal of this thesis is to solve the problems of choosing the optimal physiotherapeutic procedures, concepts and methods for women after breast surgery.
Methodology: The methodology was based on the examination of the shoulder girdle including aspection (posture, configuration, throphics) and palpation (momentum, tone, muscle strength). The initial examination was used to create a short-term therapy plan - positioning, respiratory physiotherapy, scar treatment, STT, PIR, PNF, ACT, McKenzie and the Brůgger's concept. The follow-up examinations were performed 4 weeks, 3 and 6 months after the surgery. I primarily evaluated the functional examination of the shoulder girdle. The therapy has always been focused on the current problem - treatment of soft tissues, increasing ROM and the muscle strength in the shoulder girdle. After another 6 months, I performered the final examination and established a long-term physiotherapy plan. There were 12 therapies during the whole cooperation. Another methodology was a questionnaire survey, which took place in the Mamma Centre Hradčanská.
Results: During the one-year physiotherapy intervention the patient has returned to the full ROM (right: FL 90° -> 180°, ABD 90° -> 180°, VR 60°-> 90°) and the muscle strength in the shoulder girdle (right: FL 3+ -> 5, ABD 3+ -> 5, VR 3+ -> 5). We also managed to improve the movement and breathing stereotype. The results of the questionnaire survey show the missing knowledge of patients in a postoperative physiotherapy and the absence of the subsequent rehabilitation. One fifth of the respondents encountered some limitation of the range of motion in the shoulder girdle after the surgery. The most common type of movement limitation was flexion, which was marked by 100 % of women. At the same time five of the twelve respondents marked the problem with abduction.
Conclusion: Cooperating with my patient and the evaluation of questionnaire survey was very useful to me. I was able to deal with a current problem and draw the attention to the role of physiotherapy after breast surgery.
Klíčová slova
augmentace prsu, dotazníkové šetření, fyzioterapie, operace prsu, kineziologie pletence ramenního
Klíčová slova v angličtině
breast augmentation, breast surgery, kinesiology od the shoulder complex, physiotherapy, questionnaire survey
Rozsah průvodní práce
82 s., 7 s. příloh
Jazyk
CZ
Anotace
Cíl práce: Cílem práce je přispět k řešení fyzioterapie u žen po operaci prsu volbou vhodných fyzioterapeutických postupů, konceptů a metod.
Metodika: Metodika sběru dat proběhla na základě vyšetření pletence ramenního aspekcí (držení, konfigurace, trofika) a palpací (hybnost, tonus, svalová síla). Výsledky vstupního vyšetření sloužily k sestavení krátkodobého plánu fyzioterapie - polohování, respirační fyzioterapie, CG, ošetření jizvy, TMT, PIR, PNF, ACT, McKenzie a Brůggerův koncept. Kontrolní vyšetření proběhlo 4. týden, dále 3. a 6. měsíc po chirurgickém zákroku. Hodnotila jsem především funkční vyšetření pletence ramenního. Terapie byla vždy cílena na aktuální problematiku - ošetření měkkých tkání, zvětšení ROM a svalové síly v pletenci ramenním apod. Po dalších šesti měsících jsem provedla výstupní vyšetření, podle něhož jsem pacientce stanovila dlouhodobý plán fyzioterapie. Během roční fyzioterapeutické intervence proběhlo celkem 12 terapií. Pro metodu zjišťování empirických dat jsem následně využila dotazníkového šetření, které bylo uskutečněno v Mamma centru Hradčanská představující screeningové pracoviště specializované na diagnostiku onemocnění prsu.
Výsledky: U pacientky došlo během roční fyzioterapeutické intervence k navrácení plného rozsahu pohybu (vpravo: FL 90° -> 180°, ABD 90° -> 180°, VR 60°-> 90°) a svalové síly v pletenci ramenním (vpravo: FL 3+ -> 5, ABD 3+ -> 5, VR 3+ -> 5). Podařilo se nám také upravit pohybový a dechový stereotyp. Z dotazníkového šetření vyplývá nedostačující edukace pacientek v rámci pooperační fyzioterapie, stejně tak absence následné rehabilitace. S omezením ROM v pletenci ramenním se po operaci přitom setkala jedna pětina respondentek. Nejčastějším typem omezení hybnosti byla flexe, kterou označilo 100 % žen. Pět respondentek z dvanácti současně označilo omezení hybnosti do abdukce.
Závěr: Spolupráce s pacientkou pro mě byla velmi přínosná, stejně tak vyhodnocení dotazníkového šetření. Mohla jsem se zabývat fyzioterapií s aktuální tematikou a upozornit na klíčovou roli fyzioterapie v oblasti mammární chirurgie.
Anotace v angličtině
Aim: The goal of this thesis is to solve the problems of choosing the optimal physiotherapeutic procedures, concepts and methods for women after breast surgery.
Methodology: The methodology was based on the examination of the shoulder girdle including aspection (posture, configuration, throphics) and palpation (momentum, tone, muscle strength). The initial examination was used to create a short-term therapy plan - positioning, respiratory physiotherapy, scar treatment, STT, PIR, PNF, ACT, McKenzie and the Brůgger's concept. The follow-up examinations were performed 4 weeks, 3 and 6 months after the surgery. I primarily evaluated the functional examination of the shoulder girdle. The therapy has always been focused on the current problem - treatment of soft tissues, increasing ROM and the muscle strength in the shoulder girdle. After another 6 months, I performered the final examination and established a long-term physiotherapy plan. There were 12 therapies during the whole cooperation. Another methodology was a questionnaire survey, which took place in the Mamma Centre Hradčanská.
Results: During the one-year physiotherapy intervention the patient has returned to the full ROM (right: FL 90° -> 180°, ABD 90° -> 180°, VR 60°-> 90°) and the muscle strength in the shoulder girdle (right: FL 3+ -> 5, ABD 3+ -> 5, VR 3+ -> 5). We also managed to improve the movement and breathing stereotype. The results of the questionnaire survey show the missing knowledge of patients in a postoperative physiotherapy and the absence of the subsequent rehabilitation. One fifth of the respondents encountered some limitation of the range of motion in the shoulder girdle after the surgery. The most common type of movement limitation was flexion, which was marked by 100 % of women. At the same time five of the twelve respondents marked the problem with abduction.
Conclusion: Cooperating with my patient and the evaluation of questionnaire survey was very useful to me. I was able to deal with a current problem and draw the attention to the role of physiotherapy after breast surgery.
Klíčová slova
augmentace prsu, dotazníkové šetření, fyzioterapie, operace prsu, kineziologie pletence ramenního
Klíčová slova v angličtině
breast augmentation, breast surgery, kinesiology od the shoulder complex, physiotherapy, questionnaire survey
Zásady pro vypracování
a) Teoretická analýza odborné literatury shrnující problematiku využití fyzioterapie u žen po operaci prsu
b) Kineziologický rozbor, vyšetření před operačním zákrokem, po operaci a po ukončení fyzioterapeutické intervence (antropometrie, goniometrie, statické, dynamické vyšetření pohybového systému, pohybového stereotypu), kontrolní hodnocení zjištěných hodnot v průběhu fyzioterapie (měsíc, čtvrt roku a půl roku)
d) Stanovení krátkodobého a dlouhodobého plánu fyzioterapie na základě výsledků vstupního a výstupního kineziologického rozboru
Zásady pro vypracování
a) Teoretická analýza odborné literatury shrnující problematiku využití fyzioterapie u žen po operaci prsu
b) Kineziologický rozbor, vyšetření před operačním zákrokem, po operaci a po ukončení fyzioterapeutické intervence (antropometrie, goniometrie, statické, dynamické vyšetření pohybového systému, pohybového stereotypu), kontrolní hodnocení zjištěných hodnot v průběhu fyzioterapie (měsíc, čtvrt roku a půl roku)
d) Stanovení krátkodobého a dlouhodobého plánu fyzioterapie na základě výsledků vstupního a výstupního kineziologického rozboru
Seznam doporučené literatury
BECHYNE, M a R. BECHYNOVA.,1997. Mízní otok, lymfedém, komplexní terapie. vyd. Praha: Phlebomedika, 320 s. ISBN 80-9012981-1.
DOBEŠ, M. a M. MICHKOVÁ.,1997. Učební text k základnímu kursu diagnostiky a terapie funkčních poruch pohybového aparátu (měkké, mobilizační techniky). 1. vyd. Havířov: Domiga, 72 s. ISBN 80-962222-1-8.
KOLÁŘ, P. et al.,2009. Rehabilitace v klinické praxi. 1. vyd. Praha: Galén, 713 s. ISBN 978-80-7262-657-1.
KOPECKÝ, J., J.SUMEROVA a P. KOPECKA.,2000. Rehabilitace po operacích prsů. Ostrava: Zdravotně sociální fakulta Ostravské Univerzity, 62 s. ISBN 807042-322-6.
PAVLŮ, D.,2002. Speciální fyzioterapeutické koncepty a metody. 1. vyd. Brno: CERM, 239 s. ISBN 80-7204-266-1.
TRAVNICKOVA, KITTLEROVA, O., V. HRADIL a J. VACEK.,2004. Rehabilitace pacientů s onkologickou diagnózou, 1. vyd. Praha: Triton, 96 s. ISBN 80-7254-485-3.
Seznam doporučené literatury
BECHYNE, M a R. BECHYNOVA.,1997. Mízní otok, lymfedém, komplexní terapie. vyd. Praha: Phlebomedika, 320 s. ISBN 80-9012981-1.
DOBEŠ, M. a M. MICHKOVÁ.,1997. Učební text k základnímu kursu diagnostiky a terapie funkčních poruch pohybového aparátu (měkké, mobilizační techniky). 1. vyd. Havířov: Domiga, 72 s. ISBN 80-962222-1-8.
KOLÁŘ, P. et al.,2009. Rehabilitace v klinické praxi. 1. vyd. Praha: Galén, 713 s. ISBN 978-80-7262-657-1.
KOPECKÝ, J., J.SUMEROVA a P. KOPECKA.,2000. Rehabilitace po operacích prsů. Ostrava: Zdravotně sociální fakulta Ostravské Univerzity, 62 s. ISBN 807042-322-6.
PAVLŮ, D.,2002. Speciální fyzioterapeutické koncepty a metody. 1. vyd. Brno: CERM, 239 s. ISBN 80-7204-266-1.
TRAVNICKOVA, KITTLEROVA, O., V. HRADIL a J. VACEK.,2004. Rehabilitace pacientů s onkologickou diagnózou, 1. vyd. Praha: Triton, 96 s. ISBN 80-7254-485-3.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
grafy, portréty, tabulky
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Studentka prezentovala bakalářskou práci, jejímž tématem bylo: "Role fyzioterapie u žen po operaci prsu". Během prezentace seznámila členy komise pro Státní zkoušky s teoretickými východisky, cílem, úkoly, výsledky práce a vyjádřila se ke splnění cíle a úkolů práce. Vedoucí práce nevznesl žádné dotazy. Studentka následně zodpověděla tři dotazy oponenta práce: "Čím myslíte, že je způsobeno opomíjení rehabilitace po operaci prsu?", "Z jakého důvodu se augmentace prsu nedoporučuje u alergiček?", "Jaké jste využila techniky k centraci ramenního kloubu?". Studentka zodpověděla jeden doplňující dotaz členů komise: dr. Jelínek - když děláte PIR na m. subscapularis, tak kterou rotaci zvyšujete. Návrh klasifikace vedoucího práce byla známka 1 a návrh klasifikace oponenta práce byla známka 1. Členové komise navrhli klasifikovat obhajobu závěrečné práce studentky známkami: 1, 1, 1, 1. Členové komise hlasovali o návrhu klasifikace 1 (4 hlasy pro, 0 hlasů proti). Členové komise klasifikovali obhajobu bakalářské práce studentky známkou: 1.