Úvod: Akutní poranění šlach neohrožuje člověka na životě, ale může značně omezit jeho život. Ošetření poranění šlach je dodnes velkým problémem chirurgie ruky a konečný výsledek je, kromě správné techniky sutury, značně závislý na správném průběhu rehabilitace. Proto by jí měla být věnována velká pozornost.
Cíl práce: Seznámení čtenářů s problematikou ergoterapie po sutuře šlach ruky a shrnout dosavadní poznatky o této problematice, specifických rehabilitačních postupů a zpracovat kazuistiku pacienta po sutuře šlachy ruky.
Metodika: Kazuistika a kineziologický rozbor před zahájením terapie. Rozhovorem jsem získala anamnestické údaje. Zjištění otoku na levé ruce, omezená hybnost a snížená obratnost ruky mi daly jistý směr intervence. Použila jsem metodu pozorování při testování - úchopové funkce ruky a jemné motoriky, ale také při samotné rehabilitaci . Pro stanovení krátkodobého ergoterapeutického plánu jsem použila data ze vstupního ergoterapeutického vyšetření a následně jsem sestavila dlouhodobý ergoterapeutický plán. Na závěr jsem porovnala co se zlepšilo z tabulek vstupního a výstupního vyšetření.
Výsledky: Cíle, které jsem realizovala v průběhu rehabilitace, jsem se snažila využít pro zlepšení funkčního stavu klienta. Po vstupním vyšetření jsem spoustu času věnovala zvýšení rozsahů pohybu a svalové síly v oblasti levé ruky. Závěrečná goniometrie potvrzuje naše zaměření a u několika pohybů došlo ke zlepšení. Spolu s rozsahem pohybu souvisí i zvýšení svalové síly, která se také zlepšila. Klient po terapii cítí zlepšení v soběstačnosti a funkcích postižené ruky.
Závěr: Klient se po 13-ti sezeních ergoterapeutické intervence zlepšil v rozsahu pohybů, svalové síle, úchopových funkcích a v manipulaci s předměty. Jeho otok se zmírnil a subjektivně se cítí lépe. Klient byl poučen o možné autorehabilitaci v domácím prostředí.
Anotace v angličtině
Introduction: Acute tendon injury does not endanger a person's life, but can greatly limit his life. Treatment of tendon injuries is still a major problem of hand surgery, and the end result, in addition to the correct technique of suture, is greatly dependent on the correct course of rehabilitation. Therefore, it should be given a lot of attention.
Objective of work: Getting readers acquainted with the issue od occupational therapy after the suture of tendor of the hand, summarize the current knowledge on the issue, specific rehabilitation procedures and process pacient case reports after the suture of tendon of hand.
Methodology: Case reports and kinesiology analysis before the start of therapy. I got an anesmatic data in the interview. Finding a left hand swelling, limited momentum and reduced hand dexterity gave me a certain direction of intervention. I used the method of observation during testing - grip function of the hand and fine motor skills, but also in the rehabilitation itself.
Results: To determine the short-term occupational therapy plan, I used data from the initial occupational therapy examination and subsequently compiled a long-term occupational plan. In conclusion, I compared what improved from the entry and exit test tables.
Conclusion: After 13 sessions of occupational therapy intervention, the client improved in the range of movements, muscle strength, grip functions and in handling objects. Its swelling has eased and it is subjectively feeling better. The client was instructed on possible self-rehabilitation in the home environment.
Occupational therapy, tendon injury, tendon suture, rehabilitation, hand
Rozsah průvodní práce
82 s. + 10 s. příloh
Jazyk
CZ
Anotace
Úvod: Akutní poranění šlach neohrožuje člověka na životě, ale může značně omezit jeho život. Ošetření poranění šlach je dodnes velkým problémem chirurgie ruky a konečný výsledek je, kromě správné techniky sutury, značně závislý na správném průběhu rehabilitace. Proto by jí měla být věnována velká pozornost.
Cíl práce: Seznámení čtenářů s problematikou ergoterapie po sutuře šlach ruky a shrnout dosavadní poznatky o této problematice, specifických rehabilitačních postupů a zpracovat kazuistiku pacienta po sutuře šlachy ruky.
Metodika: Kazuistika a kineziologický rozbor před zahájením terapie. Rozhovorem jsem získala anamnestické údaje. Zjištění otoku na levé ruce, omezená hybnost a snížená obratnost ruky mi daly jistý směr intervence. Použila jsem metodu pozorování při testování - úchopové funkce ruky a jemné motoriky, ale také při samotné rehabilitaci . Pro stanovení krátkodobého ergoterapeutického plánu jsem použila data ze vstupního ergoterapeutického vyšetření a následně jsem sestavila dlouhodobý ergoterapeutický plán. Na závěr jsem porovnala co se zlepšilo z tabulek vstupního a výstupního vyšetření.
Výsledky: Cíle, které jsem realizovala v průběhu rehabilitace, jsem se snažila využít pro zlepšení funkčního stavu klienta. Po vstupním vyšetření jsem spoustu času věnovala zvýšení rozsahů pohybu a svalové síly v oblasti levé ruky. Závěrečná goniometrie potvrzuje naše zaměření a u několika pohybů došlo ke zlepšení. Spolu s rozsahem pohybu souvisí i zvýšení svalové síly, která se také zlepšila. Klient po terapii cítí zlepšení v soběstačnosti a funkcích postižené ruky.
Závěr: Klient se po 13-ti sezeních ergoterapeutické intervence zlepšil v rozsahu pohybů, svalové síle, úchopových funkcích a v manipulaci s předměty. Jeho otok se zmírnil a subjektivně se cítí lépe. Klient byl poučen o možné autorehabilitaci v domácím prostředí.
Anotace v angličtině
Introduction: Acute tendon injury does not endanger a person's life, but can greatly limit his life. Treatment of tendon injuries is still a major problem of hand surgery, and the end result, in addition to the correct technique of suture, is greatly dependent on the correct course of rehabilitation. Therefore, it should be given a lot of attention.
Objective of work: Getting readers acquainted with the issue od occupational therapy after the suture of tendor of the hand, summarize the current knowledge on the issue, specific rehabilitation procedures and process pacient case reports after the suture of tendon of hand.
Methodology: Case reports and kinesiology analysis before the start of therapy. I got an anesmatic data in the interview. Finding a left hand swelling, limited momentum and reduced hand dexterity gave me a certain direction of intervention. I used the method of observation during testing - grip function of the hand and fine motor skills, but also in the rehabilitation itself.
Results: To determine the short-term occupational therapy plan, I used data from the initial occupational therapy examination and subsequently compiled a long-term occupational plan. In conclusion, I compared what improved from the entry and exit test tables.
Conclusion: After 13 sessions of occupational therapy intervention, the client improved in the range of movements, muscle strength, grip functions and in handling objects. Its swelling has eased and it is subjectively feeling better. The client was instructed on possible self-rehabilitation in the home environment.
Occupational therapy, tendon injury, tendon suture, rehabilitation, hand
Zásady pro vypracování
1. Literární rešerše studované problematiky se zaměřením na anatomii měkkých tkání, anatomii ruky, sutur flexorů a extenzorů a ergoterapie po sutuře šlach ruky
2. Seznámení s problematikou sutur šlach a případné komplikace
3. Specifická ergoterapie po u suturách šlach ruky (ergoterapeutické postupy, které se pří suturách využívají)
5. Stanovení a provedení krátkodobého a dlouhodobého ergoterapeutického plánu
6. Stanovení cilů ergoterapie zaměřené na zvýšení rozsahu pohybů, zlepšení koordinace celkové funkce ruky v běžných denních činnostech
7. Sledovat, zda klient aktivně dokáže flektovat/extendovat prsty ruky, i proti odporu
8. Zhodnotit, zda klient dokáže po terapii používat ruku pŕi běžných denních činností
9. Zhodnotit celkově vstupního a výstupního vyšetření (aspexe, palpace, antropometrie, goniometrie, svalová síla, úchopy a jemnou motoriku), co se zlepšilo a co zůstalo
10. Na základě výsledků výstupního kineziologického rozboru doporučení optimálního dlouhodobého ergoterapeutického plánu
Zásady pro vypracování
1. Literární rešerše studované problematiky se zaměřením na anatomii měkkých tkání, anatomii ruky, sutur flexorů a extenzorů a ergoterapie po sutuře šlach ruky
2. Seznámení s problematikou sutur šlach a případné komplikace
3. Specifická ergoterapie po u suturách šlach ruky (ergoterapeutické postupy, které se pří suturách využívají)
5. Stanovení a provedení krátkodobého a dlouhodobého ergoterapeutického plánu
6. Stanovení cilů ergoterapie zaměřené na zvýšení rozsahu pohybů, zlepšení koordinace celkové funkce ruky v běžných denních činnostech
7. Sledovat, zda klient aktivně dokáže flektovat/extendovat prsty ruky, i proti odporu
8. Zhodnotit, zda klient dokáže po terapii používat ruku pŕi běžných denních činností
9. Zhodnotit celkově vstupního a výstupního vyšetření (aspexe, palpace, antropometrie, goniometrie, svalová síla, úchopy a jemnou motoriku), co se zlepšilo a co zůstalo
10. Na základě výsledků výstupního kineziologického rozboru doporučení optimálního dlouhodobého ergoterapeutického plánu
Seznam doporučené literatury
ČIHÁK, R. Anatomie 1.2. vyd. Praha: Grada, 2001. 497 s. ISBN 80-7169-970-5.
DUNGL, P. et al. Ortopedie. Praha: Grada, 2005. 1273 s. ISBN 80-247-0550-8 DYLEVSKÝ, I. Funkční anatomie. 1. vyd. Praha: Grada, 2009. 532 s. ISBN 978-80-247-3240-4.
MÜLLER, I., HERLE, P. Ortopédia pre všeobecných lekárov. 1. Vyd. Bratislava: Dr. Jozef Raabe Slovensko, s. r. o., 2011. ISBN 978- 80- 89182- 61- 9
KOLÁŘ, P. et. al., 2009. Rehabilitace v klinické praxi. 1. vyd. Praha: Galén. 713 s. ISBN 978-80-7262-657-1.
ZEMAN, Miroslav. Chirurgická propedeutika. 2. přeprac. a dopl. vyd. Praha: Grada, 2000. 516 s. ISBN 80-7169-705-2.
ČIŽMÁŘ, Igor a kol. Kurz diagnostiky, chirurgie a terapie ruky pro fyzioterapeuty a ergoterapeuty. Brno: IC Klinika, 2016
DYLEVSKÝ, Ivan. Funkční anatomie. 1. vyd. Praha: Grada, 2009. ISBN 978-80247-3240-4
JANDA, Vladimír. Svalové funkční testy. Praha: Grada, 2004. ISBN 80-247-07225
Seznam doporučené literatury
ČIHÁK, R. Anatomie 1.2. vyd. Praha: Grada, 2001. 497 s. ISBN 80-7169-970-5.
DUNGL, P. et al. Ortopedie. Praha: Grada, 2005. 1273 s. ISBN 80-247-0550-8 DYLEVSKÝ, I. Funkční anatomie. 1. vyd. Praha: Grada, 2009. 532 s. ISBN 978-80-247-3240-4.
MÜLLER, I., HERLE, P. Ortopédia pre všeobecných lekárov. 1. Vyd. Bratislava: Dr. Jozef Raabe Slovensko, s. r. o., 2011. ISBN 978- 80- 89182- 61- 9
KOLÁŘ, P. et. al., 2009. Rehabilitace v klinické praxi. 1. vyd. Praha: Galén. 713 s. ISBN 978-80-7262-657-1.
ZEMAN, Miroslav. Chirurgická propedeutika. 2. přeprac. a dopl. vyd. Praha: Grada, 2000. 516 s. ISBN 80-7169-705-2.
ČIŽMÁŘ, Igor a kol. Kurz diagnostiky, chirurgie a terapie ruky pro fyzioterapeuty a ergoterapeuty. Brno: IC Klinika, 2016
DYLEVSKÝ, Ivan. Funkční anatomie. 1. vyd. Praha: Grada, 2009. ISBN 978-80247-3240-4
JANDA, Vladimír. Svalové funkční testy. Praha: Grada, 2004. ISBN 80-247-07225
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
-
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Studentka obhajovala bakalářskou práci na téma "Ergoterapie po sutuře šlach ruky".
Cílem studentky bylo seznámit se s problematikou ergoterapie po sutuře šlach ruky a shrnout dosavadní poznatky o této problematice, specifické rehabilitační postupy a zpracovat kazuistiku pacienta po sutuře šlachy ruky. Práci rozdělila studentka do dvou částí - teoretické a praktické. V teoretické části popsala studentka anatomii ruky, dlahování, rehabilitaci, metody a přístupy v ergoterapii. V teoretické části zpracovala studentka kazuistiku 23letého klienta. Provedla kineziologický rozbor před zahájením terapie. Rozhovorem získala anamnestické údaje. Zjistila otok na levé ruce, omezenou hybnost a sníženou obratnost ruky. Tím dostala jistý směr intervence. Použila metodu pozorování při testování - úchopové funkce ruky a jemné motoriky, ale také při samotné rehabilitaci. Pro stanovení krátkodobého ergoterapeutického plánu použila data ze vstupního ergoterapeutického vyšetření a následně tak sestavila dlouhodobý ergoterapeutický plán. Na závěr porovnala studentka, co se u klienta zlepšilo z tabulek vstupního a výstupního vyšetření.
+ otázky vedoucího práce:
1.Navrátil se již Váš pacient plně do pracovního procesu?
2.Vzhledem k Vašemu fyzioterapeutickému vzdělání by mě zajímalo, jaký vnímáte rozdíl mezi ergoterapií a fyzioterapií u této diagnózy.
3.Popište stručně, jaké jsou hlavní rozdíly v jednotlivých stupních prstové gymnastiky, kterou jste s pacientem cvičila?
+ otázky oponenta:
1.Váš pacient měl zřejmě lehčí zranění. Jak by se situace lišila u rozsáhlých řezných poranění víc šlach? Co dlahy-statické či dynamické?
Studentka odpověděla na všechny otázky vedoucího práce a oponenta práce výborně. Studentka prokázala erudovanost v dané problematice. Komise se shodla na závěrečném hodnocení obhajoby bakalářské práce známkou výborně.