Bakalářská práce E. A. Longen und Revoluční scéna. Die Rezeption auf der deutsch-tschechischen Kulturszene se zabývá rozmanitou uměleckou tvorbou Emila Artura Longena s důrazem na krátkou ale intenzivní éru umělcova projektu Revoluční scéna. Předmětem zkoumání je recepce umělcovy divadelní tvorby v českém a německém kulturním prostředí, která se opírá o recenze z dobového česko- a německojazyčného tisku, jako je Tribuna, Rudé právo, Prager Presse a Prager Abendblatt. Cílem práce je vyhodnotit, jakým způsobem vnímá česká a německá divadelní kritika Longenovo dílo spjaté s Revoluční scénou. Jak z pozitivních recenzí jednotlivých divadelních her vyplývá, je Longenova tvorba z let 1920 až 1922 obohacením pro českou i německou kulturní scénu. Neobyčejný přínos projektu Revoluční scéna souvisí se spoluprací E. A. Longena s významnými osobnostmi, kterým dominuje Jaroslav Hašek a E. E. Kisch.
Anotace v angličtině
Bachelor thesis E. A. Longen and Revoluční scéna. The Reception on the German-Czech cultural scene deals with the diverse artistic output of Emil Artur Longen, with an emphasis on the short but intense era of the artist's Revoluční scéna project. The research focuses on the reception of Longen's theatrical work in the Czech and German cultural milieu, based on reviews from the Czech- and German-language press of the time, such as Tribuna, Rudé právo, Prager Presse and Prager Abendblatt. The aim of the paper is to evaluate how Czech and German theatre critics perceive his work associated with the Revolutionary Stage. As the positive reviews of individual plays show, Longen's work from 1920 to 1922 is considered an enrichment for the Czech and German cultural scenes. The extraordinary contribution of the Revolutionary Stage project was also achieved due to E. A. Longen's collaboration with significant figures, such as Jaroslav Hašek and E. E. Kisch.
Klíčová slova
E. A. Longen, Revoluční scéna, divadlo, kabaret, tisk
Klíčová slova v angličtině
E. A. Longen, Revoluční scéna, theatre, cabaret, press
Rozsah průvodní práce
40
Jazyk
NE
Anotace
Bakalářská práce E. A. Longen und Revoluční scéna. Die Rezeption auf der deutsch-tschechischen Kulturszene se zabývá rozmanitou uměleckou tvorbou Emila Artura Longena s důrazem na krátkou ale intenzivní éru umělcova projektu Revoluční scéna. Předmětem zkoumání je recepce umělcovy divadelní tvorby v českém a německém kulturním prostředí, která se opírá o recenze z dobového česko- a německojazyčného tisku, jako je Tribuna, Rudé právo, Prager Presse a Prager Abendblatt. Cílem práce je vyhodnotit, jakým způsobem vnímá česká a německá divadelní kritika Longenovo dílo spjaté s Revoluční scénou. Jak z pozitivních recenzí jednotlivých divadelních her vyplývá, je Longenova tvorba z let 1920 až 1922 obohacením pro českou i německou kulturní scénu. Neobyčejný přínos projektu Revoluční scéna souvisí se spoluprací E. A. Longena s významnými osobnostmi, kterým dominuje Jaroslav Hašek a E. E. Kisch.
Anotace v angličtině
Bachelor thesis E. A. Longen and Revoluční scéna. The Reception on the German-Czech cultural scene deals with the diverse artistic output of Emil Artur Longen, with an emphasis on the short but intense era of the artist's Revoluční scéna project. The research focuses on the reception of Longen's theatrical work in the Czech and German cultural milieu, based on reviews from the Czech- and German-language press of the time, such as Tribuna, Rudé právo, Prager Presse and Prager Abendblatt. The aim of the paper is to evaluate how Czech and German theatre critics perceive his work associated with the Revolutionary Stage. As the positive reviews of individual plays show, Longen's work from 1920 to 1922 is considered an enrichment for the Czech and German cultural scenes. The extraordinary contribution of the Revolutionary Stage project was also achieved due to E. A. Longen's collaboration with significant figures, such as Jaroslav Hašek and E. E. Kisch.
Klíčová slova
E. A. Longen, Revoluční scéna, divadlo, kabaret, tisk
Klíčová slova v angličtině
E. A. Longen, Revoluční scéna, theatre, cabaret, press
Zásady pro vypracování
Bakalářská práce se bude zabývat rozmanitou kabaretní tvorbou E. A. Longena s důrazem na jeho působení v kabaretech Červená sedma, BUM, Revoluční scéna a Rokoko. Významná pozornost bude věnována Longenovým uměleckým vazbám na německy píšící pražské autory, jako byl Max Brod nebo E. E. Kisch, a rovněž jeho spolupráci s Hansem Janowitzem na berlínské kabaretní scéně Wilde Bühne. Předmětem zkoumání bude zároveň recepce umělcova díla v českém a německém prostředí. Bakalářská práce bude vypracována v německém jazyce.
Zásady pro vypracování
Bakalářská práce se bude zabývat rozmanitou kabaretní tvorbou E. A. Longena s důrazem na jeho působení v kabaretech Červená sedma, BUM, Revoluční scéna a Rokoko. Významná pozornost bude věnována Longenovým uměleckým vazbám na německy píšící pražské autory, jako byl Max Brod nebo E. E. Kisch, a rovněž jeho spolupráci s Hansem Janowitzem na berlínské kabaretní scéně Wilde Bühne. Předmětem zkoumání bude zároveň recepce umělcova díla v českém a německém prostředí. Bakalářská práce bude vypracována v německém jazyce.
Seznam doporučené literatury
Červený, J. (1959). Červená sedma. Praha: Orbis.
Ludvová, J. (2012). Až k hořkému konci. Pražské německé divadlo 1845-1945. Praha: Academia.
Longen, E. A. (1932). Das Prager Revolutionstheater. Prager Presse, 2.6.1932, 4.
Longen, E. A. (1972). Herečka. Praha: Melantrich.
Obst, M. & Scherl, A. (1962). K dějinám české divadelní avantgardy. Praha: ČSAV.
Obst, M. (1983). Kabarety v poválečných letech. In Dějiny českého divadla (48-54). Praha: Academia.
Prager Presse [online]. Verfügbar unter http://www.digitalniknihovna.cz/nm/periodical/uuid:2f3d6801-946b-415b-9aa3-912706d19fd8 [11.4.2019].
Stein R. (2006). Das deutsche Dirnenlied. Literarisches Kabarett von Bruant bis Brecht. Köln: Böhlau.
Šormová, E. & kol. (2000). Česká divadla. Encyklopedie divadelních souborů. Praha: Divadelní ústav.
Šrámková, B. (2010). Max Brod und die tschechische Kultur. Wuppertal: Arco.
Vojvodík, J. & Wiendl, J. (2011). Heslář české avantgardy. Praha: Filozofická fakulta UK v Praze.
Seznam doporučené literatury
Červený, J. (1959). Červená sedma. Praha: Orbis.
Ludvová, J. (2012). Až k hořkému konci. Pražské německé divadlo 1845-1945. Praha: Academia.
Longen, E. A. (1932). Das Prager Revolutionstheater. Prager Presse, 2.6.1932, 4.
Longen, E. A. (1972). Herečka. Praha: Melantrich.
Obst, M. & Scherl, A. (1962). K dějinám české divadelní avantgardy. Praha: ČSAV.
Obst, M. (1983). Kabarety v poválečných letech. In Dějiny českého divadla (48-54). Praha: Academia.
Prager Presse [online]. Verfügbar unter http://www.digitalniknihovna.cz/nm/periodical/uuid:2f3d6801-946b-415b-9aa3-912706d19fd8 [11.4.2019].
Stein R. (2006). Das deutsche Dirnenlied. Literarisches Kabarett von Bruant bis Brecht. Köln: Böhlau.
Šormová, E. & kol. (2000). Česká divadla. Encyklopedie divadelních souborů. Praha: Divadelní ústav.
Šrámková, B. (2010). Max Brod und die tschechische Kultur. Wuppertal: Arco.
Vojvodík, J. & Wiendl, J. (2011). Heslář české avantgardy. Praha: Filozofická fakulta UK v Praze.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
-
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Studentka představila cíle a výsledky své práce a zodpověděla otázky z obou posudků. Komise pozitivně hodnotí zvolené téma a pečlivou rešerši dobových ohlasů v tisku. Výhrady se týkají formálních nedostatků BP a spíše jejího popisného charakteru. Komise proto hodnotí práci a její obhajobu známkou velmi dobře.