V 90. letech 15. století se Martinem Kabátníkem a Janem Hasištejnským z Lobkovic začíná řada pěti písemných relací o výpravách českých cestovatelů do zemí Blízkého východu, uzavřená monumentálním dílem Kryštofa Haranta z Polžic a Bezdružic, vydaným na počátku 17. století. Přestože motivace cestovatelů, jejich intelektuální zázemí i cíle cesty byly rozdílné, spojuje je náboženské přesvědčení a situace, v níž se ocitli. Cestování v jejich dobách nebylo bezpečným podnikem, zvlášť do zemí, jež byly v držení v zásadě nepřátelské mocnosti s odlišným náboženstvím. S výjimkou Václava Vratislava z Mitrovic, který jako vyslanec putoval do bývalé Konstantinopole, lze u zbývajících cestovatelů sledovat touhu navštívit místa spojená s životem Ježíše Krista či historií židovského lidu. Na biblický prostor se proto bude především soustředit i tato práce, jejímž zamýšleným cílem je postihnout projevy víry cestovatelů/poutníků čelících nepohodlí, či dokonce útrapám a zároveň dočasně pobývajících na místech, která byla svědkem biblických dějin. Dvě hlavní tematické osy práce představují navštívené svatyně, resp. zde vykonávané rituály a podoby každodenního života na těchto místech.
Anotace v angličtině
A series of five written sessions about Czech travellers to the Middle East began with Martin Kabátník and Jan Hasištejnský of Lobkowicz in the 1590s, concluded by the monumental work of Krištof Harant of Polžice and Bezdružice, published at the beginning of the 17th century. Although the motivations of travellers, their intellectual background and travel destinations were different, they were united by their religious beliefs and situations they were in. Traveling in their days was not a safe business, especially to countries that were held by essentially hostile powers with different religions. With the exception of Václav Vratislav of Mitrovice, who travelled to the former Constantinople as an envoy, it is possible to see in the remaining travellers the desire to visit places associated with the life of Jesus Christ or the history of the Jewish people. Therefore, this thesis is focused primarily on the biblical space and its aim is to capture the manifestations of the faith of travellers/pilgrims confronted with discomfort or hardships while temporarily staying in places witnessing biblical history. The two main thematic axes of the thesis are the shrines visited or the rituals performed there, and the forms of everyday life in these places.
Klíčová slova
poutnictví, poutník, cestovatel, cesta, renesanční cestopis, Předbělohorská doba, křesťanství, židovství, Izrael, Palestina, Svatá země, Jeruzalém
V 90. letech 15. století se Martinem Kabátníkem a Janem Hasištejnským z Lobkovic začíná řada pěti písemných relací o výpravách českých cestovatelů do zemí Blízkého východu, uzavřená monumentálním dílem Kryštofa Haranta z Polžic a Bezdružic, vydaným na počátku 17. století. Přestože motivace cestovatelů, jejich intelektuální zázemí i cíle cesty byly rozdílné, spojuje je náboženské přesvědčení a situace, v níž se ocitli. Cestování v jejich dobách nebylo bezpečným podnikem, zvlášť do zemí, jež byly v držení v zásadě nepřátelské mocnosti s odlišným náboženstvím. S výjimkou Václava Vratislava z Mitrovic, který jako vyslanec putoval do bývalé Konstantinopole, lze u zbývajících cestovatelů sledovat touhu navštívit místa spojená s životem Ježíše Krista či historií židovského lidu. Na biblický prostor se proto bude především soustředit i tato práce, jejímž zamýšleným cílem je postihnout projevy víry cestovatelů/poutníků čelících nepohodlí, či dokonce útrapám a zároveň dočasně pobývajících na místech, která byla svědkem biblických dějin. Dvě hlavní tematické osy práce představují navštívené svatyně, resp. zde vykonávané rituály a podoby každodenního života na těchto místech.
Anotace v angličtině
A series of five written sessions about Czech travellers to the Middle East began with Martin Kabátník and Jan Hasištejnský of Lobkowicz in the 1590s, concluded by the monumental work of Krištof Harant of Polžice and Bezdružice, published at the beginning of the 17th century. Although the motivations of travellers, their intellectual background and travel destinations were different, they were united by their religious beliefs and situations they were in. Traveling in their days was not a safe business, especially to countries that were held by essentially hostile powers with different religions. With the exception of Václav Vratislav of Mitrovice, who travelled to the former Constantinople as an envoy, it is possible to see in the remaining travellers the desire to visit places associated with the life of Jesus Christ or the history of the Jewish people. Therefore, this thesis is focused primarily on the biblical space and its aim is to capture the manifestations of the faith of travellers/pilgrims confronted with discomfort or hardships while temporarily staying in places witnessing biblical history. The two main thematic axes of the thesis are the shrines visited or the rituals performed there, and the forms of everyday life in these places.
Klíčová slova
poutnictví, poutník, cestovatel, cesta, renesanční cestopis, Předbělohorská doba, křesťanství, židovství, Izrael, Palestina, Svatá země, Jeruzalém
Cíle práce:
V 90. letech 15. století se Martinem Kabátníkem a Janem Hasištejnským z Lobkovic začíná řada pěti písemných relací o výpravách českých cestovatelů do zemí Blízkého východu, uzavřená monumentálním dílem Kryštofa Haranta z Polžic a Bezdružic, vydaným na počátku 17. století. Přestože motivace cestovatelů, jejich intelektuální zázemí i cíle cesty byly rozdílné, spojuje je náboženské přesvědčení a situace, v níž se ocitli. Cestování v jejich dobách nebylo bezpečným podnikem, zvlášť do zemí, jež byly v držení v zásadě nepřátelské mocnosti s odlišným náboženstvím. S výjimkou Václava Vratislava z Mitrovic, který jako vyslanec putoval do bývalé Konstantinopole, lze u zbývajících cestovatelů sledovat touhu navštívit místa spojená s životem Ježíše Krista či historií židovského lidu. Na biblický prostor se proto bude především soustředit i tato práce, jejímž zamýšleným cílem je postihnout projevy víry cestovatelů/poutníků čelících nepohodlí, či dokonce útrapám a zároveň dočasně pobývajících na místech, která byla svědkem biblických dějin. Dvě hlavní tematické osy práce představují navštívené svatyně, resp. zde vykonávané rituály a podoby každodenního života na těchto místech.
Harmonogram práce:
1. Studium odborné literatury k tématu a pramenná heuristika (září 2019).
2. Kritická četba a interpretace pramenů (prosinec 2019).
3. Vyhotovení textu práce podle rámcové osnovy (březen 2020).
4. Korektury a odevzdání práce (duben 2020).
Rámcová osnova:
Úvod
1. Víra a cesta - fenomén pouti ve středověku a raném novověku
2. Topografie svatosti Blízkého východu aneb středověká tradice biblických míst
3. Návštěvy svatých míst ve světle studovaných pramenů - svatyně a rituální úkony
4. Svatá místa v nesvatých rukách - poutnická reflexe života na svatých místech
Závěr
Zásady pro vypracování
Cíle práce:
V 90. letech 15. století se Martinem Kabátníkem a Janem Hasištejnským z Lobkovic začíná řada pěti písemných relací o výpravách českých cestovatelů do zemí Blízkého východu, uzavřená monumentálním dílem Kryštofa Haranta z Polžic a Bezdružic, vydaným na počátku 17. století. Přestože motivace cestovatelů, jejich intelektuální zázemí i cíle cesty byly rozdílné, spojuje je náboženské přesvědčení a situace, v níž se ocitli. Cestování v jejich dobách nebylo bezpečným podnikem, zvlášť do zemí, jež byly v držení v zásadě nepřátelské mocnosti s odlišným náboženstvím. S výjimkou Václava Vratislava z Mitrovic, který jako vyslanec putoval do bývalé Konstantinopole, lze u zbývajících cestovatelů sledovat touhu navštívit místa spojená s životem Ježíše Krista či historií židovského lidu. Na biblický prostor se proto bude především soustředit i tato práce, jejímž zamýšleným cílem je postihnout projevy víry cestovatelů/poutníků čelících nepohodlí, či dokonce útrapám a zároveň dočasně pobývajících na místech, která byla svědkem biblických dějin. Dvě hlavní tematické osy práce představují navštívené svatyně, resp. zde vykonávané rituály a podoby každodenního života na těchto místech.
Harmonogram práce:
1. Studium odborné literatury k tématu a pramenná heuristika (září 2019).
2. Kritická četba a interpretace pramenů (prosinec 2019).
3. Vyhotovení textu práce podle rámcové osnovy (březen 2020).
4. Korektury a odevzdání práce (duben 2020).
Rámcová osnova:
Úvod
1. Víra a cesta - fenomén pouti ve středověku a raném novověku
2. Topografie svatosti Blízkého východu aneb středověká tradice biblických míst
3. Návštěvy svatých míst ve světle studovaných pramenů - svatyně a rituální úkony
4. Svatá místa v nesvatých rukách - poutnická reflexe života na svatých místech
Závěr
Seznam doporučené literatury
Prameny:
Kryštof HARANT z Polžic a Bezdružic, Putování aneb cesta z království českého do města Benátek, odtud po moři do země Svaté, země Jůdské a dále do Egypta a velikého města Kairu I, II, ed. Hana Bočková, Praha - Brno 2017.
Jan HASIŠTEJNSKÝ z Lobkovic, Putování k svatému hrobu, ed. Ferdinand Strejček, Praha 1902
Martin KABÁTNÍK, Cesta z Čech do Jerusalema a Kaira r. 1491-92, ed. Justin V. Prášek, Praha 1900.
Oldřich PREFÁT z Vlkanova, Cesta z Prahy do Benátek a odtud potom po moři až do Palestiny, ed. Hana Bočková, Praha 2007.
Václav VRATISLAV Z Mitrovic, Příhody, ed. Milada Nedvědová, Praha 1976.
Literatura:
Lenka BOBKOVÁ - Michaela HRUBÁ (edd.), Cesty a cestování v životě společnosti, Ústí nad Labem 1995.
Michael BOROVIČKA, Velké dějiny zemí Koruny české - tematická řada. Cestovatelství, Praha - Litomyšl 2010.
Simon COLEMAN - John ELSNER, Pilgrimage: Past and Present in the World Religions, Cambridge 1995.
Josef DOSTÁL, Cesty do Svaté země, Praha 1948.
Václav DRŠKA - Drahomír SUCHÁNEK, Církevní dějiny I, II, Praha 2013, 2018.
Richard van DÜLMEN, Kultura a každodenní život v raném novověku, Praha 1999.
Mircea ELIADE, Posvátné a profánní, Praha 1994.
August FRANZEN, Malé dějiny církve, Kostelní Vydří 2006.
Aron J. GUREVIČ, Kategorie středověké kultury, Praha 1978.
Josef JANÁČEK, Rudolf II. a jeho doba, Praha 1987.
Marie KOLDÍNSKÁ, Kryštof Harant z Polžic a Bezdružic. Cesta intelektuála k popravišti, Praha 2001.
Josef KUNSKÝ a kol., České výpravy za neznámými světy, Praha 1944.
Jacques LE GOFF, Kultura středověké Evropy, Praha 2000.
Norbert OHLER, Cestování ve středověku, Praha 2003.
Norbert OHLER, Náboženské poutě ve středověku a novověku, Praha 2002.
Jaroslav PÁNEK, Cestování na prahu novověku mezi mýtem a realitou, Acta historica Universitatis Silesianae Opaviensis 3, 2010, s. 25-32.
Eduard PETRŮ, Vzdálené hlasy. Studie o starší české literatuře, Olomouc 1996.
Josef POLIŠENSKÝ - Simona BINKOVÁ, Česká touha cestovatelská, Praha 1989.
Zdeňka TICHÁ, Jak staří Čechové poznávali svět, Praha 1986.
Petr VOREL, Velké dějiny zemí Koruny české VII, Praha - Litomyšl 2005.
Diana WEBB, Medieval European Pilgrimage, Houndmills, Basingstoke, Hampshire, and New York 2002.
Seznam doporučené literatury
Prameny:
Kryštof HARANT z Polžic a Bezdružic, Putování aneb cesta z království českého do města Benátek, odtud po moři do země Svaté, země Jůdské a dále do Egypta a velikého města Kairu I, II, ed. Hana Bočková, Praha - Brno 2017.
Jan HASIŠTEJNSKÝ z Lobkovic, Putování k svatému hrobu, ed. Ferdinand Strejček, Praha 1902
Martin KABÁTNÍK, Cesta z Čech do Jerusalema a Kaira r. 1491-92, ed. Justin V. Prášek, Praha 1900.
Oldřich PREFÁT z Vlkanova, Cesta z Prahy do Benátek a odtud potom po moři až do Palestiny, ed. Hana Bočková, Praha 2007.
Václav VRATISLAV Z Mitrovic, Příhody, ed. Milada Nedvědová, Praha 1976.
Literatura:
Lenka BOBKOVÁ - Michaela HRUBÁ (edd.), Cesty a cestování v životě společnosti, Ústí nad Labem 1995.
Michael BOROVIČKA, Velké dějiny zemí Koruny české - tematická řada. Cestovatelství, Praha - Litomyšl 2010.
Simon COLEMAN - John ELSNER, Pilgrimage: Past and Present in the World Religions, Cambridge 1995.
Josef DOSTÁL, Cesty do Svaté země, Praha 1948.
Václav DRŠKA - Drahomír SUCHÁNEK, Církevní dějiny I, II, Praha 2013, 2018.
Richard van DÜLMEN, Kultura a každodenní život v raném novověku, Praha 1999.
Mircea ELIADE, Posvátné a profánní, Praha 1994.
August FRANZEN, Malé dějiny církve, Kostelní Vydří 2006.
Aron J. GUREVIČ, Kategorie středověké kultury, Praha 1978.
Josef JANÁČEK, Rudolf II. a jeho doba, Praha 1987.
Marie KOLDÍNSKÁ, Kryštof Harant z Polžic a Bezdružic. Cesta intelektuála k popravišti, Praha 2001.
Josef KUNSKÝ a kol., České výpravy za neznámými světy, Praha 1944.
Jacques LE GOFF, Kultura středověké Evropy, Praha 2000.
Norbert OHLER, Cestování ve středověku, Praha 2003.
Norbert OHLER, Náboženské poutě ve středověku a novověku, Praha 2002.
Jaroslav PÁNEK, Cestování na prahu novověku mezi mýtem a realitou, Acta historica Universitatis Silesianae Opaviensis 3, 2010, s. 25-32.
Eduard PETRŮ, Vzdálené hlasy. Studie o starší české literatuře, Olomouc 1996.
Josef POLIŠENSKÝ - Simona BINKOVÁ, Česká touha cestovatelská, Praha 1989.
Zdeňka TICHÁ, Jak staří Čechové poznávali svět, Praha 1986.
Petr VOREL, Velké dějiny zemí Koruny české VII, Praha - Litomyšl 2005.
Diana WEBB, Medieval European Pilgrimage, Houndmills, Basingstoke, Hampshire, and New York 2002.