Předkládaný text mapuje historii akciových pivovarů vzniklých českým národním impulzem. Klade si za cíl určit důležitost tohoto principu založení v jednotlivých dějinných segmentech a sledovat provázanost jednotlivých podniků s národní ideou v průběhu jejich existence. Časový rozsah výzkumu na straně jedné odpovídá založení prvních takových závodů (1871) a na straně druhé reflektuje ztrátu národního know-how způsobenou odsunem německého obyvatelstva z českých zemí a následným znárodněním (1945-1948). V úvodní části určuje a představuje motivy a okolnosti ovlivňující vznik podniků. Jak z výše řečeného vyplývá, není analýza zaměřena striktně na hospodářské dějiny jednotlivých podniků, ale snaží se pivovary zasadit do širšího kontextu zahrnujícího také celospolečenské jevy projevující se v pivovarnickém prostředí. V tomto směru je možné zmínit jak negativní jevy jako antisemitismus a nacionalismus, tak i jevy pozitivní jako například podpůrná činnost jednotlivých podniků nebo národní festivity konané, popřípadě spoluorganizované sledovanými pivovary. Následně je pozornost zaměřena na vývoj podniků s ohledem na národní specifika, která pro závody měla pozitivní, ale i negativní dopady.
Výzkum je podepřen dostupným pramenným materiálem jednotlivých podniků a dalších organizací spojených s jejich fungováním. Neoddiskutovatelnou důležitost má ve sledovaném tématu periodický tisk, který ukazuje optiku, kterou na pivovary hleděla česká veřejnost a tím pomáhá pochopit vnímání těchto podniků nejen jako průmyslových závodů, ale také jako výdobytků národního snažení. Vzhledem k poloze celkem 17 zkoumaných subjektů je práce z větší části orientována na moravské prostředí, což sebou přináší nutnost komparovat většinu zjištěného v kontextu odlišnosti Čech a Moravy. K analýze byla využita přímá metoda. Ta se zaměřila na nacionální prvky obsažené přímo v písemnostech vzešlých z agendy jednotlivých závodů, ale i v dalších pramenech, které umožnily sledovat národní rovinu pivovarů. Metoda nepřímá pak umožnila u podniků, u nichž nemáme dostatek pramenů určitou generalizaci zjištěného. V některých případech bylo také přistoupeno k sondě, která sloužila spíše k ověření pravdivosti dílčí teze, či k podpoření nepřímé metody.
Výsledkem výzkumu je určitá typologie pivovarů založených českým národním impulzem vycházející z ideje hospodářské svépomoci. Tato typologie je následně komparována s reálným stavem a "chováním" podniků v průběhu jejich existence.
Anotace v angličtině
This text traces the history of joint-stock breweries established by the Czech national impulse. It aims to determine the importance of this founding principle in particular historical segments and to trace the interconnection of individual enterprises with the national idea during their existence. The temporal scope of the research corresponds, on the one hand, to the founding of the first such plants (1871) and, on the other hand, reflects the loss of national know-how caused by the expulsion of the German population from the Czech lands and the subsequent nationalization (1945-1948). In the introductory part, it identifies and presents the motives and circumstances influencing the establishment of the companies. As can be seen from the above, the analysis does not focus strictly on the economic history of individual enterprises, but seeks to place the breweries in a broader context that also includes the societal phenomena manifested in the brewing environment. In this respect, it is possible to mention both negative phenomena such as anti-Semitism and nationalism, as well as positive phenomena such as the supportive activities of individual companies or national festivals held or co-organised by the researched breweries. Subsequently, attention is focused on the development of the enterprises with regard to national specificities, which had both positive and negative effects for the plants.
The research is supported by the available source material of individual enterprises and other organisations associated with their operations. Of undisputed importance in the topic under study is the periodical press, which shows the optics through which the Czech public viewed breweries and thus helps to understand the perception of these enterprises not only as industrial plants but also as achievements of national endeavour. Due to the location of the 17 subjects studied, the thesis is largely oriented towards the Moravian environment, which entails the necessity of comparing most of the findings in the context of the differences between Bohemia and Moravia. The direct method was used for the analysis. It focused on the national elements contained directly in the documents originating from the agenda of the individual plants, but also in other sources that made it possible to trace the national level of the breweries. The indirect method, in turn, allowed, for those companies for which we do not have enough sources, a certain generalisation of what was found. In some cases, a probe was also resorted to, which served more to test the truth of a partial thesis or to support the indirect method.
The result of the research is a certain typology of breweries founded by the Czech national impulse based on the idea of economic self-help. This typology is then compared with the actual state and "behaviour" of the enterprises during their existence.
Klíčová slova
Pivovar, pivo, národ, rolníci, akciová společnost
Klíčová slova v angličtině
Brewery, beer, nation, peasant, joint stock company
Rozsah průvodní práce
300 stran
Jazyk
CZ
Anotace
Předkládaný text mapuje historii akciových pivovarů vzniklých českým národním impulzem. Klade si za cíl určit důležitost tohoto principu založení v jednotlivých dějinných segmentech a sledovat provázanost jednotlivých podniků s národní ideou v průběhu jejich existence. Časový rozsah výzkumu na straně jedné odpovídá založení prvních takových závodů (1871) a na straně druhé reflektuje ztrátu národního know-how způsobenou odsunem německého obyvatelstva z českých zemí a následným znárodněním (1945-1948). V úvodní části určuje a představuje motivy a okolnosti ovlivňující vznik podniků. Jak z výše řečeného vyplývá, není analýza zaměřena striktně na hospodářské dějiny jednotlivých podniků, ale snaží se pivovary zasadit do širšího kontextu zahrnujícího také celospolečenské jevy projevující se v pivovarnickém prostředí. V tomto směru je možné zmínit jak negativní jevy jako antisemitismus a nacionalismus, tak i jevy pozitivní jako například podpůrná činnost jednotlivých podniků nebo národní festivity konané, popřípadě spoluorganizované sledovanými pivovary. Následně je pozornost zaměřena na vývoj podniků s ohledem na národní specifika, která pro závody měla pozitivní, ale i negativní dopady.
Výzkum je podepřen dostupným pramenným materiálem jednotlivých podniků a dalších organizací spojených s jejich fungováním. Neoddiskutovatelnou důležitost má ve sledovaném tématu periodický tisk, který ukazuje optiku, kterou na pivovary hleděla česká veřejnost a tím pomáhá pochopit vnímání těchto podniků nejen jako průmyslových závodů, ale také jako výdobytků národního snažení. Vzhledem k poloze celkem 17 zkoumaných subjektů je práce z větší části orientována na moravské prostředí, což sebou přináší nutnost komparovat většinu zjištěného v kontextu odlišnosti Čech a Moravy. K analýze byla využita přímá metoda. Ta se zaměřila na nacionální prvky obsažené přímo v písemnostech vzešlých z agendy jednotlivých závodů, ale i v dalších pramenech, které umožnily sledovat národní rovinu pivovarů. Metoda nepřímá pak umožnila u podniků, u nichž nemáme dostatek pramenů určitou generalizaci zjištěného. V některých případech bylo také přistoupeno k sondě, která sloužila spíše k ověření pravdivosti dílčí teze, či k podpoření nepřímé metody.
Výsledkem výzkumu je určitá typologie pivovarů založených českým národním impulzem vycházející z ideje hospodářské svépomoci. Tato typologie je následně komparována s reálným stavem a "chováním" podniků v průběhu jejich existence.
Anotace v angličtině
This text traces the history of joint-stock breweries established by the Czech national impulse. It aims to determine the importance of this founding principle in particular historical segments and to trace the interconnection of individual enterprises with the national idea during their existence. The temporal scope of the research corresponds, on the one hand, to the founding of the first such plants (1871) and, on the other hand, reflects the loss of national know-how caused by the expulsion of the German population from the Czech lands and the subsequent nationalization (1945-1948). In the introductory part, it identifies and presents the motives and circumstances influencing the establishment of the companies. As can be seen from the above, the analysis does not focus strictly on the economic history of individual enterprises, but seeks to place the breweries in a broader context that also includes the societal phenomena manifested in the brewing environment. In this respect, it is possible to mention both negative phenomena such as anti-Semitism and nationalism, as well as positive phenomena such as the supportive activities of individual companies or national festivals held or co-organised by the researched breweries. Subsequently, attention is focused on the development of the enterprises with regard to national specificities, which had both positive and negative effects for the plants.
The research is supported by the available source material of individual enterprises and other organisations associated with their operations. Of undisputed importance in the topic under study is the periodical press, which shows the optics through which the Czech public viewed breweries and thus helps to understand the perception of these enterprises not only as industrial plants but also as achievements of national endeavour. Due to the location of the 17 subjects studied, the thesis is largely oriented towards the Moravian environment, which entails the necessity of comparing most of the findings in the context of the differences between Bohemia and Moravia. The direct method was used for the analysis. It focused on the national elements contained directly in the documents originating from the agenda of the individual plants, but also in other sources that made it possible to trace the national level of the breweries. The indirect method, in turn, allowed, for those companies for which we do not have enough sources, a certain generalisation of what was found. In some cases, a probe was also resorted to, which served more to test the truth of a partial thesis or to support the indirect method.
The result of the research is a certain typology of breweries founded by the Czech national impulse based on the idea of economic self-help. This typology is then compared with the actual state and "behaviour" of the enterprises during their existence.
Klíčová slova
Pivovar, pivo, národ, rolníci, akciová společnost
Klíčová slova v angličtině
Brewery, beer, nation, peasant, joint stock company
Zásady pro vypracování
Práce se bude zabývat fenoménem hospodářského nacionalismu a jeho projevy v pivovarnickém průmyslu. Na území Čech a Moravy vznikly a fungovaly téměř dvě desítky pivovarů, jejichž vznik byl podnícen českými národními motivy. Tento způsob založení se často projevoval i na chodu podniků. Tyto nezřídka preferovali české odběratele a v řadě případů se u nich projevoval antagonismus vůči německy hovořícímu obyvatelstvu a s ním spojený antisemitismus. Se vznikem první republiky se tento trend výrazně měnil - i tyto proměny budou sledovány a zasazeny do širšího dějinného vývoje. Výzkum bude prováděn především na základě jednotlivých fondů pivovarů a archivů měst a obcí. Ve fondech jednotlivých podniků budou vytěženy především zápisy správních rad a výroční zprávy. Cenné pro výzkum budou také seznamy zaměstnanců a knihy akcionářů. Prostudována budou i dobová periodika reflektující situaci pivovarnictví, ale i národovecký regionální tisk, který se problematice často věnoval. Práce klade za cíl nejen zpracování hospodářských dějin jednotlivých závodů, ale především komparaci závodů s přihlédnutím k projevům národnostních třenic příznačných pro sledované období.
Zásady pro vypracování
Práce se bude zabývat fenoménem hospodářského nacionalismu a jeho projevy v pivovarnickém průmyslu. Na území Čech a Moravy vznikly a fungovaly téměř dvě desítky pivovarů, jejichž vznik byl podnícen českými národními motivy. Tento způsob založení se často projevoval i na chodu podniků. Tyto nezřídka preferovali české odběratele a v řadě případů se u nich projevoval antagonismus vůči německy hovořícímu obyvatelstvu a s ním spojený antisemitismus. Se vznikem první republiky se tento trend výrazně měnil - i tyto proměny budou sledovány a zasazeny do širšího dějinného vývoje. Výzkum bude prováděn především na základě jednotlivých fondů pivovarů a archivů měst a obcí. Ve fondech jednotlivých podniků budou vytěženy především zápisy správních rad a výroční zprávy. Cenné pro výzkum budou také seznamy zaměstnanců a knihy akcionářů. Prostudována budou i dobová periodika reflektující situaci pivovarnictví, ale i národovecký regionální tisk, který se problematice často věnoval. Práce klade za cíl nejen zpracování hospodářských dějin jednotlivých závodů, ale především komparaci závodů s přihlédnutím k projevům národnostních třenic příznačných pro sledované období.
Seznam doporučené literatury
BENDA, JAn, Útěky a vyhánění z pohraničí českých zemí, Praha 2003.
DANĚK, Radoslav, Ostravské pivovarnictví v éře kapitalismu, Ostrava 2009.
HOTMAR, Josef, Zrození republiky, Brno 2005.
JAKUBEC, Ivan - JINDRA, Zdeněk, Dějiny hospodářství českých zemí, Praha 2006.
KÁRNÍK, Zdeněk, České země v éře první republiky I. - III., Praha 2000-2003.
MALÍŘ, Jiří a kol., Člověk na Moravě v 19. století, Brno 2004.
MALÍŘ, Jiří a kol., Člověk na Moravě v první polovině 20. století, Brno 2006.
KUBŮ, Eduard a kol., Nacionalismus zvaný hospodářský, Praha 2011.
Kolektiv autorů, Obraz Němců Rakouska a Německa v české společnosti 19. a 20. století, Praha 1998.
KRATOCHVÍLE, Antonín, Pivovarnictví českých zemí v proměnách 20. století, Praha 2005.
KŘEN, Jan, Konfliktní společenství, Praha 1991.
KURAL, Václav, Češi, Němci a mnichovská křižovatka, Praha 2002.
LAŠTOVKA, Vojtěch - LHOTKA, Václav - ZEMAN, Adolf, K historii plzeňských pivovarů, Plzeň 1959.
LOBKOWICZ, Erwein, Vzpomínky na monarchii, Praha 1997.
MÍKA, Jiří, Mezi alembikem a spilkou, Kladno 2012.
PILNÁČEK, Josef, Paměti městyse Černé Hory, Černá Hora 1926.
PINKAVA, Jaroslav, Jevíčko v letech 1848-1918, Jevíčko 1993.
RADA, František, Když se psalo T. G. M., České Budějovice 1970.
RADA, František, Když se psalo C. K., České Budějovice 1966.
STANĚK, Josef, Blahoslavený sládek, Praha 1984.
ŠEDIVÝ, Ivan, Češi, české země a velká válka, Praha 2001.
URBAN, Otto, Česká společnost 1848-1918, Praha 1982.
ZACHAR, Otakar, Pivovarské kapitoly a feuilletony, Kladno 1906.
Seznam doporučené literatury
BENDA, JAn, Útěky a vyhánění z pohraničí českých zemí, Praha 2003.
DANĚK, Radoslav, Ostravské pivovarnictví v éře kapitalismu, Ostrava 2009.
HOTMAR, Josef, Zrození republiky, Brno 2005.
JAKUBEC, Ivan - JINDRA, Zdeněk, Dějiny hospodářství českých zemí, Praha 2006.
KÁRNÍK, Zdeněk, České země v éře první republiky I. - III., Praha 2000-2003.
MALÍŘ, Jiří a kol., Člověk na Moravě v 19. století, Brno 2004.
MALÍŘ, Jiří a kol., Člověk na Moravě v první polovině 20. století, Brno 2006.
KUBŮ, Eduard a kol., Nacionalismus zvaný hospodářský, Praha 2011.
Kolektiv autorů, Obraz Němců Rakouska a Německa v české společnosti 19. a 20. století, Praha 1998.
KRATOCHVÍLE, Antonín, Pivovarnictví českých zemí v proměnách 20. století, Praha 2005.
KŘEN, Jan, Konfliktní společenství, Praha 1991.
KURAL, Václav, Češi, Němci a mnichovská křižovatka, Praha 2002.
LAŠTOVKA, Vojtěch - LHOTKA, Václav - ZEMAN, Adolf, K historii plzeňských pivovarů, Plzeň 1959.
LOBKOWICZ, Erwein, Vzpomínky na monarchii, Praha 1997.
MÍKA, Jiří, Mezi alembikem a spilkou, Kladno 2012.
PILNÁČEK, Josef, Paměti městyse Černé Hory, Černá Hora 1926.
PINKAVA, Jaroslav, Jevíčko v letech 1848-1918, Jevíčko 1993.
RADA, František, Když se psalo T. G. M., České Budějovice 1970.
RADA, František, Když se psalo C. K., České Budějovice 1966.
STANĚK, Josef, Blahoslavený sládek, Praha 1984.
ŠEDIVÝ, Ivan, Češi, české země a velká válka, Praha 2001.
URBAN, Otto, Česká společnost 1848-1918, Praha 1982.
ZACHAR, Otakar, Pivovarské kapitoly a feuilletony, Kladno 1906.