Tato bakalářská práce se zaměřuje na problematiku prožívání psychické zátěže u dvou skupin respondentů osob závislých na psychoaktivních látkách a osob bez závislosti. Osoby, které mají diagnostikovanou závislost na psychoaktivních látkách, jsme získali na základě spolupráce s celkem pěti zařízeními, jež se specializují na léčbu závislostí. Dále jsme oslovili osoby bez závislosti z různých firem a pracovních pozic. Cílem práce je tedy zjistit, zda se liší prožívání psychické zátěže u těchto, v současné době pracujících, respondentů. Nezávislou proměnnou byla v našem případě diagnostikovaná závislost/žádná závislost na psychoaktivních látkách. Závisle proměnné představovala míra psychické zátěže a také neuroticismus. Mimo proměnné v rámci našich předpokládaných odpovědí a výzkumu stojí také jiné náhodné jevy, které ovšem nekontrolujeme. Může se jednat o typ osobnosti, aktuální psychický a zdravotní stav, frustrační toleranci a podobně.
V teoretické části práce se zabýváme teoretickými východisky našeho tématu. V jednotlivých kapitolách této části jsme popsali psychoaktivní látky, rozvoj a důsledky závislosti, léčbu a prevenci. Dále rozebíráme pojmy jako je prožívání, stres, možnosti reakce na stres a podobně.
Ve výzkumné části práce jsme využili pro sběr dat dva standardizované psychologické dotazníky: Meisterův dotazník a dotazník N-5. Zkoumaným vzorkem bylo v našem případě celkem 200 respondentů, z toho 100 osob závislých na psychoaktivních látkách a 100 osob bez prokázané závislosti. Obě skupiny byly heterogenní a početně vyvážené.
Naše výzkumné šetření neprokázalo statisticky významný rozdíl v prožívání psychické zátěže mezi skupinou závislých respondentů a osob bez závislosti. Prokázalo se ovšem, že míra neuroticismu byla pro osoby se závislostí statisticky významně vyšší než pro osoby bez závislosti. Dále jsme došli k závěru, že existuje závislost mezi mírou prožívání psychické zátěže a mírou neuroticismu. Konkrétně jsme zjistili, že s rostoucí mírou prožívání psychické zátěže v menší míře roste míra neuroticismu u všech, tj. závislých i nezávislých respondentů.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis focuses on surving of mental strain problematics of two respondent groups - individuals addicted to intoxicant substances and those free of addiction. We had obtained individuals with diagnosed addiction to intoxicant substances thanks to cooperation with 5 institutions specialized on addiction therapy. We did also reach for individuals free of addiction working in different companies or in diffrenet positions. The aim of the thesis is therefore to find out whether surving of the mental strain is different for these currently working respondents. An independent variable was in our case diagnosed addiction/no addiction to intoxicant substances. Extent of the mental strain and neuroticism were representing dependent variables. Except variables within our expected answers and research are other different random phenomena, which indeed we do not monitor. It may be the case of personality type, current psychological status, health condition, frustration tolerance, et cetera.
In the theoretical part, we are dealing with theoretical basis of our topic. We have described intoxicant substances, development and consequences of addiction and also therapy and prevention in particular chapters of this section. Furthemore, we discuss concepts as surving, anxiety, different reactions to anxiety, et cetera.
In the researching part, we used two standardized psychological questionnaires for data collection: Meister's questionnaire and questionnaire N-5. The examined sample was 200 respondents in our case. 100 individuals were addicted to intoxicant substances and 100 individuals were free of addiction. Both groups were heterogeneous and numerically balanced. Our researching investigation has not proved any statistically significant difference in surving of the mental strain between the group of addicted respondents and those free of addiction. Indeed it turned out that the extent of neuroticism was significantly higher with addicted individuals than with those free of addiction. Furthemore, we have come to conclusion that between extent of surving of the mental strain and extent of neuroticism exists dependency. Specifically, we found out that with growing extent of surving of the mental strain grows extent of neuroticism for all, i.e. addicted and not addicted respondents.
Klíčová slova
Vnímání, prožívání, psychická zátěž, závislost, psychoaktivní látky
Tato bakalářská práce se zaměřuje na problematiku prožívání psychické zátěže u dvou skupin respondentů osob závislých na psychoaktivních látkách a osob bez závislosti. Osoby, které mají diagnostikovanou závislost na psychoaktivních látkách, jsme získali na základě spolupráce s celkem pěti zařízeními, jež se specializují na léčbu závislostí. Dále jsme oslovili osoby bez závislosti z různých firem a pracovních pozic. Cílem práce je tedy zjistit, zda se liší prožívání psychické zátěže u těchto, v současné době pracujících, respondentů. Nezávislou proměnnou byla v našem případě diagnostikovaná závislost/žádná závislost na psychoaktivních látkách. Závisle proměnné představovala míra psychické zátěže a také neuroticismus. Mimo proměnné v rámci našich předpokládaných odpovědí a výzkumu stojí také jiné náhodné jevy, které ovšem nekontrolujeme. Může se jednat o typ osobnosti, aktuální psychický a zdravotní stav, frustrační toleranci a podobně.
V teoretické části práce se zabýváme teoretickými východisky našeho tématu. V jednotlivých kapitolách této části jsme popsali psychoaktivní látky, rozvoj a důsledky závislosti, léčbu a prevenci. Dále rozebíráme pojmy jako je prožívání, stres, možnosti reakce na stres a podobně.
Ve výzkumné části práce jsme využili pro sběr dat dva standardizované psychologické dotazníky: Meisterův dotazník a dotazník N-5. Zkoumaným vzorkem bylo v našem případě celkem 200 respondentů, z toho 100 osob závislých na psychoaktivních látkách a 100 osob bez prokázané závislosti. Obě skupiny byly heterogenní a početně vyvážené.
Naše výzkumné šetření neprokázalo statisticky významný rozdíl v prožívání psychické zátěže mezi skupinou závislých respondentů a osob bez závislosti. Prokázalo se ovšem, že míra neuroticismu byla pro osoby se závislostí statisticky významně vyšší než pro osoby bez závislosti. Dále jsme došli k závěru, že existuje závislost mezi mírou prožívání psychické zátěže a mírou neuroticismu. Konkrétně jsme zjistili, že s rostoucí mírou prožívání psychické zátěže v menší míře roste míra neuroticismu u všech, tj. závislých i nezávislých respondentů.
Anotace v angličtině
This bachelor thesis focuses on surving of mental strain problematics of two respondent groups - individuals addicted to intoxicant substances and those free of addiction. We had obtained individuals with diagnosed addiction to intoxicant substances thanks to cooperation with 5 institutions specialized on addiction therapy. We did also reach for individuals free of addiction working in different companies or in diffrenet positions. The aim of the thesis is therefore to find out whether surving of the mental strain is different for these currently working respondents. An independent variable was in our case diagnosed addiction/no addiction to intoxicant substances. Extent of the mental strain and neuroticism were representing dependent variables. Except variables within our expected answers and research are other different random phenomena, which indeed we do not monitor. It may be the case of personality type, current psychological status, health condition, frustration tolerance, et cetera.
In the theoretical part, we are dealing with theoretical basis of our topic. We have described intoxicant substances, development and consequences of addiction and also therapy and prevention in particular chapters of this section. Furthemore, we discuss concepts as surving, anxiety, different reactions to anxiety, et cetera.
In the researching part, we used two standardized psychological questionnaires for data collection: Meister's questionnaire and questionnaire N-5. The examined sample was 200 respondents in our case. 100 individuals were addicted to intoxicant substances and 100 individuals were free of addiction. Both groups were heterogeneous and numerically balanced. Our researching investigation has not proved any statistically significant difference in surving of the mental strain between the group of addicted respondents and those free of addiction. Indeed it turned out that the extent of neuroticism was significantly higher with addicted individuals than with those free of addiction. Furthemore, we have come to conclusion that between extent of surving of the mental strain and extent of neuroticism exists dependency. Specifically, we found out that with growing extent of surving of the mental strain grows extent of neuroticism for all, i.e. addicted and not addicted respondents.
Klíčová slova
Vnímání, prožívání, psychická zátěž, závislost, psychoaktivní látky
Bakalářská práce bude zpracována ve dvou částech a to teoretické a výzkumné. Teoretická část práce se bude věnovat problematice stresu (např. stresorům, možnostem reakce na stres), dále také oblasti závislosti na psychoaktivních látkách (např. vývoji závislosti, prevenci či léčbě závislosti) a dalším pojmům vztahujících se k danému tématu. Cílem práce bude zjistit, zda se liší prožívání psychické pracovní zátěže u dvou skupin respondentů - osob závislých na psychoaktivních látkách a osob nezávislých. V souladu se stanoveným cílem práce se budeme zabývat problémem, zda existuje významný rozdíl v prožívání psychické zátěže mezi osobami závislými na psychoaktivních látkách a osobami bez závislosti. Výzkum bude obsahovat závislé a nezávislé proměnné. Závislou proměnnou je v našem případě prožívání psychické zátěže. Nezávislou proměnnou představují respondenti - osoby závislé na psychoaktivních látkách a osoby bez závislosti, kteří v současné době pracují. Předpokládáme, že jako metodu sběru dat použijeme dotazník. Bude se jednat o kvantitativní výzkum na základě experimentu.
Klíčová slova: vnímání, prožívání, psychická zátěž, závislost a psychoaktivní látky.
Zásady pro vypracování
Bakalářská práce bude zpracována ve dvou částech a to teoretické a výzkumné. Teoretická část práce se bude věnovat problematice stresu (např. stresorům, možnostem reakce na stres), dále také oblasti závislosti na psychoaktivních látkách (např. vývoji závislosti, prevenci či léčbě závislosti) a dalším pojmům vztahujících se k danému tématu. Cílem práce bude zjistit, zda se liší prožívání psychické pracovní zátěže u dvou skupin respondentů - osob závislých na psychoaktivních látkách a osob nezávislých. V souladu se stanoveným cílem práce se budeme zabývat problémem, zda existuje významný rozdíl v prožívání psychické zátěže mezi osobami závislými na psychoaktivních látkách a osobami bez závislosti. Výzkum bude obsahovat závislé a nezávislé proměnné. Závislou proměnnou je v našem případě prožívání psychické zátěže. Nezávislou proměnnou představují respondenti - osoby závislé na psychoaktivních látkách a osoby bez závislosti, kteří v současné době pracují. Předpokládáme, že jako metodu sběru dat použijeme dotazník. Bude se jednat o kvantitativní výzkum na základě experimentu.
Klíčová slova: vnímání, prožívání, psychická zátěž, závislost a psychoaktivní látky.
Seznam doporučené literatury
1. Fischer, S., & Škoda, J. (2014). Sociální patologie: závažné sociálně patologické jevy, příčiny, prevence, možnosti řešení (2., rozš. a aktualiz. vyd.). Praha: Grada.
2. Fleischmann, O. (2000). Primární prevence sociálně patologických jevů v pedagogické praxi 3. Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně v Ústí nad Labem.
3. Křivohlavý, J. (1994). Jak zvládat stres. Praha: Grada Avicenum.
4. Nešpor, K. (1994). Kouření, pití, drogy. Praha: Portál.
5. Skála, J. (1987). Závislost na alkoholu a jiných drogách. Praha: Avicenum.
6. Vágnerová, M. (2010). Psychologie osobnosti. Praha: Karolinum.
7. Závora, J., & Hříbková, L. (2015). Kvalifikační práce na Katedře psychologie PF UJEP. Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně v Ústí nad Labem.
Seznam doporučené literatury
1. Fischer, S., & Škoda, J. (2014). Sociální patologie: závažné sociálně patologické jevy, příčiny, prevence, možnosti řešení (2., rozš. a aktualiz. vyd.). Praha: Grada.
2. Fleischmann, O. (2000). Primární prevence sociálně patologických jevů v pedagogické praxi 3. Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně v Ústí nad Labem.
3. Křivohlavý, J. (1994). Jak zvládat stres. Praha: Grada Avicenum.
4. Nešpor, K. (1994). Kouření, pití, drogy. Praha: Portál.
5. Skála, J. (1987). Závislost na alkoholu a jiných drogách. Praha: Avicenum.
6. Vágnerová, M. (2010). Psychologie osobnosti. Praha: Karolinum.
7. Závora, J., & Hříbková, L. (2015). Kvalifikační práce na Katedře psychologie PF UJEP. Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně v Ústí nad Labem.