Cílem práce je zmapovat stavební podobu opevnění pevnosti Terezín v 19. století včetně popisu toho, jak opevnění vypadalo, jak se rozšiřovalo a také jaké byly neuskutečněné plány na jeho modernizaci. Pro lepší orientaci budou tyto demonstrovány na příkladech bojů z let 1809, 1813 a 1866, které výrazně ovlivnily vývoj pevnosti Terezín. Rakousko-francouzská válka roku 1809 byla vybrána, neboť vedla k výstavbě předmostí na pravém břehu Labe. Dalším důležitým datem pro pevnost Terezín byla válka šesté koalice v roce 1813. Pevnost Terezín tvořila jeden z pilířů polního opevnění, jehož úkolem bylo zastavit případný postup Napoleonových vojsk do nitra Čech. A rok 1866 přinesl Terezínu poslední modernizaci opevnění v rámci přípravy na známý prusko-rakouský konflikt. Klíčovým pro vývoj pevnosti byl také rok 1850, kdy bylo na pravém břehu Labe postaveno nové předmostí. Další zajímavé milníky v dějinách Terezína představují roky 1870, z kterého pochází návrh na fortovou pevnost Terezín, a 1882, z něhož se dochoval spis o plánovaném stavu dělostřelectva v případě armování pevnosti. Z výše popsaných důvodů byla vybrána právě tato období, která budou v práci rozvedena, a bude popsána jejich podoba a zasazení do širších souvislostí.
Anotace v angličtině
This thesis focuses on the building development of the Terezin (Theresienstadt) fortress since 1790 till the end of the 19th century. During this period, numerous new fortifications were established in the surroundings of the original fortress. Firstly, the old bridgehead was built up on the right bank of the Elbe near Litoměřice in 1809 during the Franco-Austrian war. This bridgehead was composed of bastion fortification. In 1813, the Terezin fortress participated in the defence of the Czech lands against the Napoleonic army. The fortification of the old bridgehead was modernized in 1827, some structures were modernized and some new ones were built on the left bank of the Elbe.
In 1850, a new bridgehead on the right bank of the Elbe in the surroundings of the hill Na Valech was build, this bridgehead included a ring of four forts and two flügelwerks. A modernization of the new bridgehead occurred in 1866 during the Austro-Prussian war. Sixteen new objects were built on the right bank of the Elbe as a part of the new bridgehead, namely six forts, two flügelwerks, two schanzes and two batteries. On the left bank of the Elbe close by the riverbed, two schnazes and two batteries were built.
A new advanced fortification of Bohušovice was established in 1866 due to construction of railway from Prague to Dresden. It consisted of nine objects, namely one fort, two artillery batteries, two artillery batteries located in the area of the rail yard of the north state railway and four auxiliary objects.
During the Austro-Prussian war, the Terezin fortress was of its greatest extension, it consisted of five parts: the Main fortress, the Upper and Lower Retrenchment with the Northern Arrow, the Small fortress, the old bridgehead, the new bridgehead and the advanced fortification of Bohušovice. The Terezin fortress was just over 6 km long from the northernmost point to the southernmost one and slightly below 5 km wide from the easternmost to the most westernmost one.
In 1870, a plan to the extension of the fortress to a big ring of forts was introduced. This plan is a part of a huge plan proposing construction of four big fortresses in the area of the current Czech Republic. Since then, the importance of the Terezín fortress began to decline and in 1882 the cancellation of the fortress was decided upon. It became effective in 1888.
Klíčová slova
Opevnění, Terezín, napoleonské války, Prusko-rakouská válka 1866, bastionové opevnění, forty.
Klíčová slova v angličtině
fortress, Terezín, Franco-Austrian war, forts, Austro-Prussian war 1866.
Rozsah průvodní práce
350
Jazyk
CZ
Anotace
Cílem práce je zmapovat stavební podobu opevnění pevnosti Terezín v 19. století včetně popisu toho, jak opevnění vypadalo, jak se rozšiřovalo a také jaké byly neuskutečněné plány na jeho modernizaci. Pro lepší orientaci budou tyto demonstrovány na příkladech bojů z let 1809, 1813 a 1866, které výrazně ovlivnily vývoj pevnosti Terezín. Rakousko-francouzská válka roku 1809 byla vybrána, neboť vedla k výstavbě předmostí na pravém břehu Labe. Dalším důležitým datem pro pevnost Terezín byla válka šesté koalice v roce 1813. Pevnost Terezín tvořila jeden z pilířů polního opevnění, jehož úkolem bylo zastavit případný postup Napoleonových vojsk do nitra Čech. A rok 1866 přinesl Terezínu poslední modernizaci opevnění v rámci přípravy na známý prusko-rakouský konflikt. Klíčovým pro vývoj pevnosti byl také rok 1850, kdy bylo na pravém břehu Labe postaveno nové předmostí. Další zajímavé milníky v dějinách Terezína představují roky 1870, z kterého pochází návrh na fortovou pevnost Terezín, a 1882, z něhož se dochoval spis o plánovaném stavu dělostřelectva v případě armování pevnosti. Z výše popsaných důvodů byla vybrána právě tato období, která budou v práci rozvedena, a bude popsána jejich podoba a zasazení do širších souvislostí.
Anotace v angličtině
This thesis focuses on the building development of the Terezin (Theresienstadt) fortress since 1790 till the end of the 19th century. During this period, numerous new fortifications were established in the surroundings of the original fortress. Firstly, the old bridgehead was built up on the right bank of the Elbe near Litoměřice in 1809 during the Franco-Austrian war. This bridgehead was composed of bastion fortification. In 1813, the Terezin fortress participated in the defence of the Czech lands against the Napoleonic army. The fortification of the old bridgehead was modernized in 1827, some structures were modernized and some new ones were built on the left bank of the Elbe.
In 1850, a new bridgehead on the right bank of the Elbe in the surroundings of the hill Na Valech was build, this bridgehead included a ring of four forts and two flügelwerks. A modernization of the new bridgehead occurred in 1866 during the Austro-Prussian war. Sixteen new objects were built on the right bank of the Elbe as a part of the new bridgehead, namely six forts, two flügelwerks, two schanzes and two batteries. On the left bank of the Elbe close by the riverbed, two schnazes and two batteries were built.
A new advanced fortification of Bohušovice was established in 1866 due to construction of railway from Prague to Dresden. It consisted of nine objects, namely one fort, two artillery batteries, two artillery batteries located in the area of the rail yard of the north state railway and four auxiliary objects.
During the Austro-Prussian war, the Terezin fortress was of its greatest extension, it consisted of five parts: the Main fortress, the Upper and Lower Retrenchment with the Northern Arrow, the Small fortress, the old bridgehead, the new bridgehead and the advanced fortification of Bohušovice. The Terezin fortress was just over 6 km long from the northernmost point to the southernmost one and slightly below 5 km wide from the easternmost to the most westernmost one.
In 1870, a plan to the extension of the fortress to a big ring of forts was introduced. This plan is a part of a huge plan proposing construction of four big fortresses in the area of the current Czech Republic. Since then, the importance of the Terezín fortress began to decline and in 1882 the cancellation of the fortress was decided upon. It became effective in 1888.
Klíčová slova
Opevnění, Terezín, napoleonské války, Prusko-rakouská válka 1866, bastionové opevnění, forty.
Klíčová slova v angličtině
fortress, Terezín, Franco-Austrian war, forts, Austro-Prussian war 1866.
Zásady pro vypracování
Cílem práce je zmapovat stavební podobu opevnění pevnosti Terezín v 19. století včetně popisu toho, jak opevnění vypadalo, jak se rozšiřovalo a také jaké byly neuskutečněné plány na jeho modernizaci. Pro lepší orientaci budou tyto demonstrovány na příkladech bojů z let 1809, 1813 a 1866, které výrazně ovlivnily vývoj pevnosti Terezín. Rakousko-francouzská válka roku 1809 byla vybrána, neboť vedla k výstavbě předmostí na pravém břehu Labe. Dalším důležitým datem pro pevnost Terezín byla válka šesté koalice v roce 1813. Pevnost Terezín tvořila jeden z pilířů polního opevnění, jehož úkolem bylo zastavit případný postup Napoleonových vojsk do nitra Čech. A rok 1866 přinesl Terezínu poslední modernizaci opevnění v rámci přípravy na známý prusko-rakouský konflikt. Klíčovým pro vývoj pevnosti byl také rok 1850, kdy bylo na pravém břehu Labe postaveno nové předmostí. Další zajímavé milníky v dějinách Terezína představují roky 1870, z kterého pochází návrh na fortovou pevnost Terezín, a 1882, z něhož se dochoval spis o plánovaném stavu dělostřelectva v případě armování pevnosti. Z výše popsaných důvodů byla vybrána právě tato období, která budou v práci rozvedena, a bude popsána jejich podoba a zasazení do širších souvislostí.
Zásady pro vypracování
Cílem práce je zmapovat stavební podobu opevnění pevnosti Terezín v 19. století včetně popisu toho, jak opevnění vypadalo, jak se rozšiřovalo a také jaké byly neuskutečněné plány na jeho modernizaci. Pro lepší orientaci budou tyto demonstrovány na příkladech bojů z let 1809, 1813 a 1866, které výrazně ovlivnily vývoj pevnosti Terezín. Rakousko-francouzská válka roku 1809 byla vybrána, neboť vedla k výstavbě předmostí na pravém břehu Labe. Dalším důležitým datem pro pevnost Terezín byla válka šesté koalice v roce 1813. Pevnost Terezín tvořila jeden z pilířů polního opevnění, jehož úkolem bylo zastavit případný postup Napoleonových vojsk do nitra Čech. A rok 1866 přinesl Terezínu poslední modernizaci opevnění v rámci přípravy na známý prusko-rakouský konflikt. Klíčovým pro vývoj pevnosti byl také rok 1850, kdy bylo na pravém břehu Labe postaveno nové předmostí. Další zajímavé milníky v dějinách Terezína představují roky 1870, z kterého pochází návrh na fortovou pevnost Terezín, a 1882, z něhož se dochoval spis o plánovaném stavu dělostřelectva v případě armování pevnosti. Z výše popsaných důvodů byla vybrána právě tato období, která budou v práci rozvedena, a bude popsána jejich podoba a zasazení do širších souvislostí.
Seznam doporučené literatury
Prameny
Kriegsarchiv Wien, GPA Inland C IV, Theresienstadt.
Kriegsarchiv Wien, Tschechoslowakei Böhmen, Mähren, Schlesien.
Národní archiv v Praze, 1 Oddělení fondů samosprávy a státní správy do roku 1848 a církevních institucí.
SOkA Litoměřice/Lovosice, Archiv města Terezín, Mapy a plány.
Vojenský historický archiv Praha, Sbírka plánů pevnosti Terezín.
Vojenský historický archiv Praha, Fortifikační obvodní ředitelství Praha.
Vojenský historický archiv Praha, Fortifikační místní ředitelství, později ženijní ředitelství Josefov.
Vojenský historický archiv Praha, Fortifikační místní ředitelství pozdější ženijní ředitelství Praha.
Vojenský historický archiv Praha, Sbírka plánů pevnosti Olomouc.
Vojenský historický archiv P, Sbírka plánů pevnosti Josefov .
Zemský archiv v Opavě, Královský úřad Opava, Mapy a plány.
Literatura
BAYER, Josef, Terezín ve válce r. 1866, In: Vlastivědný sborník Podřipska ročník II. č. 5, Roudnice nad Labem 1925.
BENEŠ, Ctirad, Raketové zbraně rakouské armády, Hradec Králové 2003.
BENEŠ, Ctirad, Zbraně v prusko-rakouské válce r. 1866, Pardubice 1966.
BĚLINA, Pavel HLAVAČKA, Milan TINKOVÁ, Daniela, Velké dějiny zemí koruny české XIa, Praha 2003.
BĚLINA, Pavel FUČÍK, Josef, Válka 1866, Praha 2005.
DONEK, Edmund, Vývoj a osudy fortifikace starých Litoměřic, In: Deset let ženijního učiliště v Litoměřicích: 19211931, Litoměřice 1931.
DOSTÁL, Tomáš, Osudy Chebska a pěšího pluku č. 42 v období válek s revoluční a napoleonskou Francií, In: Sborník Krajského muzea Karlovarského kraje 2006, Cheb 2006.
DOSTÁL, Tomáš, "Rudí ďáblové" v prusko-rakouské válce roku 1866, In: Sborník Krajského muzea Karlovarského kraje 2006, Cheb 2006.
DOSTÁL, Tomáš, Poslední vítězné tažení císaře Napoleona, České Budějovice 2008.
DUFFY, Christopher, Kámen a oheň, Brno 1998.
DVOŘÁK, Jaroslav, Neratovická diverzní akce, In: Bellum 1866, ročník II. č. 8, Hradec Králové 1993.¨KOLEKTIV autorů, Olomoucká pevnost, Olomouc 2004.
KOLEKTIV autorů, Pod císařským praporem, Praha 2003.
KOLEKTIV autorů, Regiments-Geschichte des Infanterie-Regimentes Nr. 42: 16741918, Litoměřice 1933.
KOLEKTIV autorů, Pevnost Terezín, Praha 2010.
KOVAŘÍK, Jiří, Napoleon na Dunaji, Praha 2009.
KUPKA, Vladimír a kol. Pevnosti a opevnění v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. 2. vyd. Praha 2002.
KUPKA, Vladimír FRANCEV, Vladimír, Děla a pevnosti 18671918, Praha 2015.
KUPKA, Vladimír, Pražská opevnění, Praha 2008.
KRŮL, Martin NOVÁKOVÁ, Pavlína, Jablunkovské šance, Český Těšín 2005.
MERTLÍKOVÁ, Olga, Minové experimenty v pevnosti Ples (Josefov), In: Svorník, sborník příspěvků z 11. specializované konference stavebně historického průzkumu, Praha 2013.
PROKEŠ, Vojtěch, Královské město Louny, Louny 1932.
RICHTER, Karel, Třeba i železem a krví, Praha 2007.
ROEDL, Bohumír, Louny, Praha 2005.
ROMAŇÁK, Andrej, Pevnost Terezín, Ústí nad Labem 1972.
ROMAŇÁK, Andrej, Pevnost Terezín, Dvůr Králové nad Labem, 1994.
SUDOVÁ, Martina PROCHÁZKA, Lubomír, Vltavotýnský poutník, aneb Týnem nad Vltavou a okolím ze všech stran, Praha 2002.
ŠAMÁNKOVÁ, Eva, Litoměřice, Praha 1982.
Seznam doporučené literatury
Prameny
Kriegsarchiv Wien, GPA Inland C IV, Theresienstadt.
Kriegsarchiv Wien, Tschechoslowakei Böhmen, Mähren, Schlesien.
Národní archiv v Praze, 1 Oddělení fondů samosprávy a státní správy do roku 1848 a církevních institucí.
SOkA Litoměřice/Lovosice, Archiv města Terezín, Mapy a plány.
Vojenský historický archiv Praha, Sbírka plánů pevnosti Terezín.
Vojenský historický archiv Praha, Fortifikační obvodní ředitelství Praha.
Vojenský historický archiv Praha, Fortifikační místní ředitelství, později ženijní ředitelství Josefov.
Vojenský historický archiv Praha, Fortifikační místní ředitelství pozdější ženijní ředitelství Praha.
Vojenský historický archiv Praha, Sbírka plánů pevnosti Olomouc.
Vojenský historický archiv P, Sbírka plánů pevnosti Josefov .
Zemský archiv v Opavě, Královský úřad Opava, Mapy a plány.
Literatura
BAYER, Josef, Terezín ve válce r. 1866, In: Vlastivědný sborník Podřipska ročník II. č. 5, Roudnice nad Labem 1925.
BENEŠ, Ctirad, Raketové zbraně rakouské armády, Hradec Králové 2003.
BENEŠ, Ctirad, Zbraně v prusko-rakouské válce r. 1866, Pardubice 1966.
BĚLINA, Pavel HLAVAČKA, Milan TINKOVÁ, Daniela, Velké dějiny zemí koruny české XIa, Praha 2003.
BĚLINA, Pavel FUČÍK, Josef, Válka 1866, Praha 2005.
DONEK, Edmund, Vývoj a osudy fortifikace starých Litoměřic, In: Deset let ženijního učiliště v Litoměřicích: 19211931, Litoměřice 1931.
DOSTÁL, Tomáš, Osudy Chebska a pěšího pluku č. 42 v období válek s revoluční a napoleonskou Francií, In: Sborník Krajského muzea Karlovarského kraje 2006, Cheb 2006.
DOSTÁL, Tomáš, "Rudí ďáblové" v prusko-rakouské válce roku 1866, In: Sborník Krajského muzea Karlovarského kraje 2006, Cheb 2006.
DOSTÁL, Tomáš, Poslední vítězné tažení císaře Napoleona, České Budějovice 2008.
DUFFY, Christopher, Kámen a oheň, Brno 1998.
DVOŘÁK, Jaroslav, Neratovická diverzní akce, In: Bellum 1866, ročník II. č. 8, Hradec Králové 1993.¨KOLEKTIV autorů, Olomoucká pevnost, Olomouc 2004.
KOLEKTIV autorů, Pod císařským praporem, Praha 2003.
KOLEKTIV autorů, Regiments-Geschichte des Infanterie-Regimentes Nr. 42: 16741918, Litoměřice 1933.
KOLEKTIV autorů, Pevnost Terezín, Praha 2010.
KOVAŘÍK, Jiří, Napoleon na Dunaji, Praha 2009.
KUPKA, Vladimír a kol. Pevnosti a opevnění v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. 2. vyd. Praha 2002.
KUPKA, Vladimír FRANCEV, Vladimír, Děla a pevnosti 18671918, Praha 2015.
KUPKA, Vladimír, Pražská opevnění, Praha 2008.
KRŮL, Martin NOVÁKOVÁ, Pavlína, Jablunkovské šance, Český Těšín 2005.
MERTLÍKOVÁ, Olga, Minové experimenty v pevnosti Ples (Josefov), In: Svorník, sborník příspěvků z 11. specializované konference stavebně historického průzkumu, Praha 2013.
PROKEŠ, Vojtěch, Královské město Louny, Louny 1932.
RICHTER, Karel, Třeba i železem a krví, Praha 2007.
ROEDL, Bohumír, Louny, Praha 2005.
ROMAŇÁK, Andrej, Pevnost Terezín, Ústí nad Labem 1972.
ROMAŇÁK, Andrej, Pevnost Terezín, Dvůr Králové nad Labem, 1994.
SUDOVÁ, Martina PROCHÁZKA, Lubomír, Vltavotýnský poutník, aneb Týnem nad Vltavou a okolím ze všech stran, Praha 2002.
ŠAMÁNKOVÁ, Eva, Litoměřice, Praha 1982.