Diplomová práce se zabývá studiem změny krajinné struktury nivy řeky Ohře od Loun až ke Košticím. Vývoj oblasti byl hodnocen pomocí programu ArcGIS Desktop, v časovém horizontu novodobé historie posledních cca 200 let. Významnými podklady byly mapy stabilního katastru, leteckého snímkování z roku 1953 a ortofoto z roku 2011. Dále byl využit digitální model z laserového skenování z roku 2010, zejména pro účely jednotlivých analýz. Při terénním měření bylo využito fluorescenčního rentgenového spektrometru pro hodnocení historické kontaminace jednotlivými prvky.
Zmapovány byly nejvýznamnější změny geomorfologie oblasti, jako jsou umělé antropogenní zásahy, např. odstavení části koryta, zaslepení ramen, výstavba jezů a jiné, ale i historické přirozené změny. Příkladem přirozených změn může být vznik paleomeandru jižně od obce Počedělice, přirozené přesouvání koryta nebo utváření meandrů, které je patrné na vznikajících jesepech. Využitím přirozených vlastností toku, zejména však vzniku těchto jesepů, bylo sledováno i ukládání historické kontaminace, které bylo v práci taktéž hodnoceno.
Anotace v angličtině
This thesis deals with the landscape changes in the Ohře River´s floodplains between towns Louny and Koštice. The landscape development of the last 200 years was evaluated by ArcGIS Desktop programme. For the evaluation were used Stable Cadastre maps, aerial photography from 1953, orthophoto from 2011 and mainly digital terrain model from laser scanning of 2010. Portable XRF spectrometer was used during field research to assess historical contamination of individual elements. The most significant geomorphological changes of the area were monitored
These included artificial anthropological interventions, such as parts of riverbed cut off, shutting off river channel or construction of weirs. Some changes are also naturally, such the paleomeander formation south of Počedělice town; natural movement of the riverbed or meander formation, which is apparent in the creating point bar. The sampling of floodplain sediments was realized in order to monitor sedimentation of historical contamination.
Klíčová slova
řeka Ohře, vývoj, GIS, rentgenová fluorescenční spektrometrie, antropogenní zásahy
Klíčová slova v angličtině
the Ohře, evolution, GIS, portable XRF spectrometer, anthropological interventions
Rozsah průvodní práce
65 s.
Jazyk
CZ
Anotace
Diplomová práce se zabývá studiem změny krajinné struktury nivy řeky Ohře od Loun až ke Košticím. Vývoj oblasti byl hodnocen pomocí programu ArcGIS Desktop, v časovém horizontu novodobé historie posledních cca 200 let. Významnými podklady byly mapy stabilního katastru, leteckého snímkování z roku 1953 a ortofoto z roku 2011. Dále byl využit digitální model z laserového skenování z roku 2010, zejména pro účely jednotlivých analýz. Při terénním měření bylo využito fluorescenčního rentgenového spektrometru pro hodnocení historické kontaminace jednotlivými prvky.
Zmapovány byly nejvýznamnější změny geomorfologie oblasti, jako jsou umělé antropogenní zásahy, např. odstavení části koryta, zaslepení ramen, výstavba jezů a jiné, ale i historické přirozené změny. Příkladem přirozených změn může být vznik paleomeandru jižně od obce Počedělice, přirozené přesouvání koryta nebo utváření meandrů, které je patrné na vznikajících jesepech. Využitím přirozených vlastností toku, zejména však vzniku těchto jesepů, bylo sledováno i ukládání historické kontaminace, které bylo v práci taktéž hodnoceno.
Anotace v angličtině
This thesis deals with the landscape changes in the Ohře River´s floodplains between towns Louny and Koštice. The landscape development of the last 200 years was evaluated by ArcGIS Desktop programme. For the evaluation were used Stable Cadastre maps, aerial photography from 1953, orthophoto from 2011 and mainly digital terrain model from laser scanning of 2010. Portable XRF spectrometer was used during field research to assess historical contamination of individual elements. The most significant geomorphological changes of the area were monitored
These included artificial anthropological interventions, such as parts of riverbed cut off, shutting off river channel or construction of weirs. Some changes are also naturally, such the paleomeander formation south of Počedělice town; natural movement of the riverbed or meander formation, which is apparent in the creating point bar. The sampling of floodplain sediments was realized in order to monitor sedimentation of historical contamination.
Klíčová slova
řeka Ohře, vývoj, GIS, rentgenová fluorescenční spektrometrie, antropogenní zásahy
Klíčová slova v angličtině
the Ohře, evolution, GIS, portable XRF spectrometer, anthropological interventions
Zásady pro vypracování
1. Rešerše a studium odborné literatury dotýkající se problematiky vývoje říčních údolí včetně říčních teras.
2. Zpracování starých map, leteckých snímků a modelu terénu dané oblasti k popisu dynamiky koryta.
3. Mapování v terénu, zjištění litologie sedimentu v aktivní nivě, terasách a paleomeandrech do 3 metrů nad úrovní současné nivy, včetně uložení historické kontaminace Cu, Pb a Zn.
4. Vyhodnocení digitálního modelu terénu 5G
5. Zhodnocení vývoje řeky Ohře, kde se významně bočně pohybovalo říční koryto.
6. Identifikace lidských zásahů (protipovodňové valy, záhozy, náhozy, jezy, atd.) přímo v terénu.
7. Celkové zhodnocení vývoje nivy řeky Ohře
Zásady pro vypracování
1. Rešerše a studium odborné literatury dotýkající se problematiky vývoje říčních údolí včetně říčních teras.
2. Zpracování starých map, leteckých snímků a modelu terénu dané oblasti k popisu dynamiky koryta.
3. Mapování v terénu, zjištění litologie sedimentu v aktivní nivě, terasách a paleomeandrech do 3 metrů nad úrovní současné nivy, včetně uložení historické kontaminace Cu, Pb a Zn.
4. Vyhodnocení digitálního modelu terénu 5G
5. Zhodnocení vývoje řeky Ohře, kde se významně bočně pohybovalo říční koryto.
6. Identifikace lidských zásahů (protipovodňové valy, záhozy, náhozy, jezy, atd.) přímo v terénu.
7. Celkové zhodnocení vývoje nivy řeky Ohře
Seznam doporučené literatury
ELZNICOVÁ, J. a kol. (2012): Využití geoinformačních technologií pro hodnocení krajiny přeshraniční oblasti Česko- Saské Švýcarsko. FŽP UJEP Ústí nad Labem, 104 s. ISBN: 978-80-7414-556-8
KŘÍŽEK M. (2012): Údolní niva její vymezení a vývoj. Geografické rozhledy, 21, 5, s. 2-5. ISSN: 1210-3004
NOVÁKOVÁ T., MATYS GRYGAR T., ELZNICOVÁ J. (2014). Analýza sedimentárních záznamů - hodnocení kontaminace nivních sedimentů. FŽP UJEP Ústí nad Labem, 76 s. ISBN: 978-80-7414-812-5
ŠINDLAR, M. (2012): Geomorfologické procesy vývoje vodních toků. Část I., Typologie korytotvorných procesů. Vyd. 2. Hradec Králové : Sindlar Group, 148 s. ISBN 978-80-254-2445-2.
Seznam doporučené literatury
ELZNICOVÁ, J. a kol. (2012): Využití geoinformačních technologií pro hodnocení krajiny přeshraniční oblasti Česko- Saské Švýcarsko. FŽP UJEP Ústí nad Labem, 104 s. ISBN: 978-80-7414-556-8
KŘÍŽEK M. (2012): Údolní niva její vymezení a vývoj. Geografické rozhledy, 21, 5, s. 2-5. ISSN: 1210-3004
NOVÁKOVÁ T., MATYS GRYGAR T., ELZNICOVÁ J. (2014). Analýza sedimentárních záznamů - hodnocení kontaminace nivních sedimentů. FŽP UJEP Ústí nad Labem, 76 s. ISBN: 978-80-7414-812-5
ŠINDLAR, M. (2012): Geomorfologické procesy vývoje vodních toků. Část I., Typologie korytotvorných procesů. Vyd. 2. Hradec Králové : Sindlar Group, 148 s. ISBN 978-80-254-2445-2.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
ilustrace, mapy, grafy, tabulky
Převzato z knihovny
Ano
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
V rámci obhajoby své diplomové práce přednesl student prezentaci, ve které představil metodiku, výsledky a závěry formou zejména mapových podkladů a fotodokumentace. U obhajoby byla přítomna vedoucí práce Ing. Jitka Elznicová, Ph.D., která přečetla svůj posudek a vyjádřila se k průběhu zpracování diplomové práce. Posudek oponenta přečetl předseda komise doc. Ing. Petr Vráblík, Ph.D.
Student zodpověděl otázky z posudku oponenta.
V diskuzi byly vzneseny následující dotazy a připomínky:
prof. Ing. Jaroslava Vráblíková, CSc.- Posuďtě postup antropogenních zásahů, které byly na území provedeny. Jak dlouhý úsek jste sledoval?
doc. RNDr. Miroslava Blažková, Ph.D. - Proč jste si vybral úsek, který je předmětem práce? Čemu se říká mladší sedimenty? Jaké je znečištění sledovaného úseku? Jaké jsou Vaše názory v rámci diskuze řešené problematiky? (měly by být uvedeny v práci).
Mgr. Diana Holcová, Ph.D. - Jak jste se orientoval ve změnách, které nastaly na sledovaném úseku, resp. jak jste vybral místa, kde byl sledován příčný profil koryta?
doc. Ing. Petr Vráblík, Ph.D. - V práci píšete o vrtáku, ale na obrázku máte sondovací tyč - upřesnenění terminologie. Jak jste měnili hloubku vrtu? Proč jste nevykopali půdní sondu? V komisi proběhla diskuze o vhodnosti vykopání sondy v rámci výzkumu.
Student zodpověděl dotazy v dostačující míře. Proběhla diskuze se vedoucí práce. Komise se hlasováním usnesla na celkové známce výborně.